Det nordlige Norge under den glaciale og postglaciale tid 21 



Øens sydvestlige hjørne er optaget af et indtil 1200' 

 over havfladen fremspringende aasdrag, Storvandsaas. Ved 

 Sætersdalen, der skjær sig ned i omkring østvestlig retning mod 

 Grøtsund, er Storvandsaasen ud skilt fra de nordenfor liggende 

 højfjeldspartier, der stige stejlt op fra Sætersdalen og herfra 

 brede sig frem indtil øens afslutning mod nord. Med sine 

 brede bølgeformige højflader naar disse her en midlere højde af 

 omkring 2000' (630 m). Fra højfjeldsfladen straks nordenfor 

 Sætersdalen rejser sig en i syd-nordlig retning fremspringen- 

 de fjeldkam, der med sine højest fremspringende toppe nem- 

 lig Reinskartind og Kjeipen naar op til 2800' (880 m.) over 

 havfladen. ReDøens højfjeldsparti er forøvrigt i rig maale- 

 stok indskaaret ved dale og fjeldpas, der spænde sig frem 

 i forskjellige retninger. 



Øens sydparti langs Grøtsundet er bygget af en til Bals- 

 fjordgruppen hørende mild lerglimmerskifer i hyppig veksel 

 med kvartsitiske lag. Den inden afdelingen raadende strøg- 

 retning er temmelig regelmæssig omkring østvestlig med der- 

 til knyttede foldninger. Faldet dog hyppigst nordligt. Dis- 

 se 2agrækker optræde eneraadende i landpartiet søndenfor 

 Sætersdalen men bygger ogsaa efter Sætersdalens nordside 

 fjeldgrunden indtil en højde af opimod 1700' (530 m.) o. h. 

 Her dukke Balsfjordskiferne imidlertid ind under lagrækker 

 tilhørende Tromsø glimmerskifergruppe, der under afvigende 

 lejning nemlig nord-sydlig strøgretning og 45 ° vestligt fald over- 

 lejer Balsfjordskiferne og saaledes bygge det egentlige højfjeld. 

 Mod nord skyder glimmerskiferen stadig længer og længer ned. 

 Den nordlige halvdel af øen er saaledes fra havlinjen til højeste 

 topflade helt bygget af lagrækker, tilhørende Tromsø glim- 

 merskifergruppe. 



Sætersdalen er helt indskaaret i Balsfjordgruppens lag-» 

 rækker og har et øst-vestlig retningsløb, der paa det nærmeste 

 falder sammen med den inden afdelingen raadende strøgret- 

 ning. Under Reinskartiadens og Kjeipens østlige afhæng med 



