Det nordlige Norge under den glaciale og postglaciale tid 7 



henføre til et senere tidsrum, da havfladen var sunket ned 

 under lervoldens højkant. 



Fjeldpartiet langs den nordlige side af dalen er bygget 

 af en hornblendegneis, hyppig med overgang til en syenitar- 

 tet sten. Bergarten er saaledes nærmest at betegne som en 

 syenit-gneis. Denne bygger et større felt, der stikker frem 

 efter den nordlige del af Tromsøen og herfra videre breder 

 sig frem paa den østre side af Tromsø-sundet i et fra nord 

 mod syd omkring 10 kilm. bredt bælte mellem Tromsdalen 

 og den nordenfor liggende Tunsvikdal. Efter dette bælte 

 bygger det fjeldpartiet mellem Tromsø-sundet mod vest og 

 Bredvikejdet mod øst, og optræder her fra havlinjen til top 

 som eneraadende led, naar undtages de østlige højrandspar- 

 tier, hvor syenitgneisen overlejes af lagrækker af glimmer- 

 skifer. Det af syenit-gneisen byggede fjeldparti stiger op til 

 en højde af 2500' (784 m.) medens den af glimmerskifer byg- 

 gede randkant mod øst skyder 5 a 600' (180 m.) højere op. 

 Syenitgneisen træder endvidere frem i det søndenfor dalen 

 liggende fjeldparti, der mod øst falder ned mod Rainfjorden, 

 mod syd mod den sydlige del af Tromsø-sundet. Langs de 

 indre partier af Eamfjorden optræder syenitgneisen fra fjord- 

 fladen indtil en højde af omkring 1200' (376 m). Efter ret- 

 ning vestover synker syenitgneisen stadig længer og længer 

 ned og ved den sydlige side af Tromsdalens udmunding naar 

 den ikke højere op end til 120' (38 m.) o. h. Fjeldpartiet her, 

 der naar en højde af omkring 2500' (784 m.) f er forøvrigt 

 bygget af lagrækker af glimmerskifer med kalksten, der alt- 

 saa ligger over syenitgneisen. Det stejle afhæng largs Troms- 

 dalens sydside er saaledes for den væsentligste del bygget 

 af glimmerskifer, hvis lagrækker synke længer og læn- 

 ger ned i retning fra øst mod vest. Tromsdalens bnndflade 

 er efter den nederste halvdel overalt dækket — efter den 

 øvre halvdel træder den faste fjeldgrund oftere frem langs 

 efter elvelejet og viser sig her fra en højde af omkring 200/ 



