4 Amund Helland. — Mikroskopisk Un dersggelse 
p g 
Glimmerdioriterne inddeles videre efter som de er kvarts- 
holdige eller kvartsfri i Kvartsglimmerdiorit og i Glimmer- 
diorit, og paa samme Maade inddeles Dioriterne i Kvartsdi- 
orit og i Diorit. De andre Grupper inddeles, efter som de 
fører Olivin eller ikke, i Diabas og Olivindiabas, i Gabbro og 
Olivingabbro, i Norit og Olivinnorit. Som man ser adskiller 
denne Inddeling sig blandt andet deri fra den ældre almin- 
delige, at Gabbro ikke er Labrador + Diallag (eller Hyper- 
sten), med en hvilkensomhelst triklin Feldspat + Diallag. 
Anvendelsen af Navnet Norit paa en Bergart, der indeholder 
en Plagioklas + et rombisk Pyroxenmineral (altsaa enten 
Enstatit eller Hypersten eller Bronzit) er ny. Norit er hos os 
tidligere benyttet, uden at der blev angivet noget bestemt 
Kjendetegn, hvorved den kunde adskilles fra Gabbro. Norit 
blev forst opstillet af Professor S. Esmark (Mag. for Naturv. 
Bind I Side 207): „Allerede for flere Aar siden opdagede 
»jeg ved at bestige Trondfjeldets Top (i Østerdalen) en egen 
„Bergart, hvilken jeg ei forben havde seet, og som bestod 
„af en mørkegraa kornig Feldspat med drøi indsprengt Di- 
»allag og Hornblende. Denne Bergart har Hr. von Buch 
»kaldet Gabbro og de forskjellige dertil hørende Bergarter 
„regner han til Gabbroformationen; men da jeg har fundet 
„Here Bergarter, som staae i nøie Forbindelse dermed, og 
»da den findes saa udbredt over Norge, saa vil jeg kalde 
»hele Formationen Norit-Formationen og Bergarten selv No- 
»rit, og saaledes ansee von Buchs Gabbro-Formation som 
„denne underordnet. De specielle af von Buch og mig fund- 
„ne forskjellige Bergarter turde vel med Tiden fortjene egne 
»Denevnelser, for nøiere at kunne betegnes, omendskjønt de, 
„som sagt er, alle tilhøre Norit-Formationen“. 
Som man ser, er her ikke antydet nogen bestemt For- 
skjel paa Gabbro og Norit. 
Scheerer mener (Gæa norvegica), at man kan definere 
Norit i Esmarks Betydning saaledes: Norit er en krystal- 
