10 Amund Helland. — Mikroskopisk Undersggelse 
Saussuritwablire. 
Ved Saussuritgabbro forstaar Rosenbusch en ved Om- 
vandling af Gabbro dannet Bergart, ved hvilken Omvandling 
Piagioklasen er bleven til hint eiendommelige Aggregat, som 
benævnes Saussurit, medens Diallagen helt eller tildels er 
bleven til Smaragdit. Efter denne Definition er 3 af de un- 
dersøgte Bergarter Saussuritgabbro. 
7. Saussurigabbro fra Jupvik i Alten. Hos 
denne Bergart er den største Del af Plagioklasen forvandlet 
til Saussurit; dog gives der hist og her mindre Partier af 
de krystallinske Korn, hos hvilke man kan erkjende Tvilling- 
stribningen. Undertiden har de indre Partier endnu bevaret 
Stribningen, saaledes som det kan sees i polariseret Lys, 
medens de gvrige Dele polariserer som et Aggregat, der for 
stærk Forstgrrelse oplgser sig til krystallinske Seiler og 
Korn. Smaragditen har i Præparatet en svag grøn Farve, 
viser Dikroisme og hist og her Hornblendens Gjennemgange. 
Derhos forekommer Korn af to Ertser, rimeligvis Magnetkis 
og Magnetjernsten. 
8. Saussuritgabbro fra Henrikstind, Furskog- 
nes, Balsfjord. Bergarten viser sig at vere en egte Saus- 
suritgabbro, idet Plagioklasen er helt og holdent omvandlet 
til Saussurit, der fremstiller et Aggregat uden mindste Spor 
af Tvillingstribning. I polariseret Lys viser dette Aggregat 
sig som talrige, smaa, krystallinske Stykker, saa at der al- 
drig indtreder Mørke under krydsede Nikols ved Dreining 
af Præparatet. Smaragditen er som oftest saare svagt farvet 
og viser da kun Spor af Dikroisme. Hvor Farven er lidt 
stærkere, er Dikroismen tydelig. Hornblendens typiske Gjen- 
nemgange er gode og tydelige. Merkelig nok forekommer 
Hulerum med bevægelig Libelle i Smaragditen. Foruden 
disse to Mineralier optreder tillige en Kis, omgivet af en 
rgd Rand af Jernoxyd. 
9, Saussuritgabbro fraHolmen, Ulfsfjord. Hel- 
