af en Del Bergarter i det nordlige Norge 11 
ler ikke her har den trikline Feldspat bevaret Spor af Tvil- 
lingstribning, men den er helt igjennem blevet Saussurit med 
Ageregatpolarisation. Ligesom i den netop omtalte Saussu- 
ritgabbro fra Henrikstind har ogsaa Smaragditen her gode 
Gjennemgange, der i Snit lodret paa c-Axen viser Hornblen- 
degjennemgangenes Vinkler. Dikroismen er tydelig. Lige 
som i den forrige Bergart kan Hulerum for Væsker med be- 
vægelig Libelle iagttages. Fordelt i Bergarten optræder ikke 
sjelden Leukoxen (et Omvandlingsprodukt af Titanjernsten), 
medens den oprindelige Titanjernsten ikke længer er tilstede. 
Nogle faa Frtskorn har Magnetkisens Glands. 
Olivinnorit, 
Som ovenfor omtalt vil vi her ved Norit forstaa de Berg- 
arter, der indeholder Plagioklas med et rombisk Pyroxenmi- 
neral (altsaa Hypersten, eller Enstatit eller Bronzit). 
Ved Senjens Nikkelværk forekommer en Bergart, der 
fører nikkelholdig Magnetkis indsprængt, hvilken Bergart ef- 
ter den forskjellige Maade, hvorpaa den er udviklet, og efter 
de Mineralier, der sammensætter den, maa bære forskjellige 
Navne. De Mineralier, der optræder i Bergarterne ved Sen- 
jens Nikkelværk, er Plagioklas, et rombisk Pyroxenmineral, 
Diallag, Hornblende, undertiden Magnesiaglimmer samt Oli- 
vin; men alle disse Mineralier optræder ingenlunde altid i 
et og samme Præparat. Undertiden er Plagioklas og Hyper- 
sten med Hornblende og Diallag samt lidt Olivin de væ- 
sentlige Bestanddele, og Bergarten bliver da en Norit eller 
Olivinnorit. Endskjent Olivinen 1 somme Præparater kun er 
tilstede i ringe Mængde, saa turde det dog være rigtigst at 
benævne Bergarten Olivinnorit; thi paa samme Findested op- 
træder en Bergart, hvori Plagioklasen ganske mangler , og 
idet den er helt fortrængt af Olivin, hvilket Mineral da sam- 
men med et rombisk Pyroxenmineral og Hornblende udgjør 
