af en Del Bergarter i det nordlige Norge 17 
mer eller mindre nermer sig Formen af et Kvadrat eller 
et Rektangel. Ved Siden af disse forekommer stregformede 
Indleininger parallel Gjennemgangene. Hornblendens Ind- 
leininger har en mørkere Farve og er enten ikke gjennem- 
skinnelige eller de skinner igjennem med en mgrkere brun 
Farve. Nogle af Indleiningerne er stregformede som hos Di- 
allagen, andre har uregelmæssige Former uden at de som. 
Diallagens Lapper nærmer sig den kvadratiske og rektangu- 
lere Form. Medens det paa de fleste Steder i Hornblenden 
vrimler af deslige Indleininger, saa hender det hist og her 
iser omkring enkelte Ertskorn, at Hornblendesubstansen er 
ganske eller næsten fri for disse Indleininger, saa at det har 
Udseende af, at alle Indleiningerne eller deres kemiske Be- 
standdele er forbrugt til Ertskornets Dannelse. De optræ- 
dende Ertskorn synes efter Glansen at tilhgre flere forskjel- 
lige Mineralier; maaske er det baade Magnetkis, Svovlkis og 
Magnetit. Foruden de ovennævute Mineralier forekommer 
underordnet, indleiet i Hornblende Olivin, hvilken er gjennem- 
sat af Aarer af Serpentin, og derhos ledsages af en rts, der 
ofte danner en Krands om Olivinkornet. 
Denne Bergart ber maaske opfattes som en hornblende- 
forende Olivingabbro, i hvilken Plagioklasen ganske er for- 
trængt, og hvor Hornblenden er blevet overveiende. Hvor- 
vidt en saadan Opfatning er rigtig maatte afgjores ved en 
geologisk Undersøgelse paa Stedet, hvorved man maatte have 
Opmærksomheden henvendt paa, om ikke feldspatførende 
Bergarter optraadte i den samme Bergartmasse. 
16. Diorit fra Trettingnæs, sydostlige Side af 
Silden, Loppen Sogn. Om denne Diorit bemærker Hr. 
Pettersen, at den forekommer i Vexling med Gneislag, saa at 
det altsaa bliver tvivlsomt, om den skal finde sin Plads mel- 
lem de massive Bergarter som Diorit eller blandt de krystal- 
linske Skifere som Amphibolitgneis. Dette kan kun afgjøres 
ved den geologiske Undersøgelse paa Stedet. Den finkornede 
