20 Amund Helland. — Mikroskopisk Undersøgelse 
tiner, der er fremgaaet af disse Bergarter ved Forvandling. 
De herhen hørende Bergarter, som er undersøgt fra det nord- 
lige Norge, er alle rig paa Olivin (eller Serpentin) og fører 
ved Siden deraf i Regelen Enstatit. Da flere af de egentlige 
Duniter ogsaa indeholder Spor af Enstatit, saa bliver der ved 
en tiltagende Mængde af Enstatit Overgange imellem Dunit 
og Enstatit-Olivinbergarterne. 
19. Enstatit- Olivinbergarter eller Enstatit- 
Peridotiter. Enstatit-Peridotit fra Høifjeldet nor- 
denfor Tromsdalstind. Hovedbestanddelen, henimod 80 
% er Olivin, der optræder som kantede Korn. For den 
allerstørste Del er disse Olivinkorn ganske friske og polarise- 
rer med livlige Farver, kun bist og her viser de Spor af en 
begyndende Serpentinisering. Enstatit, som optræder i ikke 
ringe Mengde, er farveløs, viser gode Gjennemgange. Af og 
til er Enstatiten gjennemsat af Aarer, maaske en begynden- 
de Omvandling til Serpentin. Zrtskorn af Magnetit eller 
Chromit er ikke sjeldne. 
20. Bronzit-Peridotit fra Stappen ved Skutvik- 
vand bestaar for den væsentligste Del af Olivin i kantede 
Korn af forskjellig Størrelse. Olivinen mangler nesten et- 
hvert Spor af Serpentinisering, og selve Substansen er ren 
og vandklar. Det rombiske Augitmineral indeholder talrige 
smale brune Indleininger og er i nogen Grad dikroitisk. 
Indleiningerne skinner med metalagtig Glans i polariseret 
Lys, og den Stribning, de foraarsager, er ofte svagt bglge- 
formet. Dette Augitmineral synes derfor snarere at være 
- Bronezit end Enstatit; disse to Mineralier ligner hinanden 
imidlertid saa meget i deres fysiske Egenskaber, at der efter 
Rosenbusch neppe lader sig gjennemføre en Adskillelse i to 
Species. Endskjønt de fleste krystallinske Stykker af denne 
Bronzit bliver fuldstændig mørk under krydsede Nicols, naar 
Retningen af Gjennemgangene i Snit parallel c-Axen falder 
sammen med det optiske Hovedsnit i Polarisatoren, saa gives 
