Det nordlige Norges gabbro-felter. 29 
Smaragditen og Saussuriteu træde begge inden grændsestrø- 
gene her frem som bestanddele i enkelte skiferlag, der som 
saadanne tilhøre Balsfjordens grønne kloritiske skiferrække. 
I Lyngsgabbroen optræder den hvide tilsyneladevde amorfe 
Saussurit og den gronlige sterlt glindsende Smaragdit i tem- 
melig jevn middelskornig fordeling. For øjet optræder begge 
mineralier i nogenlunde ens kvantitativt forhold. Da berg- 
artens specifike vægt i henhold til flere afvejninger i regelen 
ligger omkring 3,17 maa dog Smaragditen her træde frem 
i et noget stærkere forhold end Saussuriten. 
Lyngsgabbroen er i det hele temmelig fattig paa andre 
mineralindblandinger og ertsindfældinger. Hr. Helland har 
alene paavist mikroskopiske indfældiuger af Magnetjern og 
Magnetkis. I Serpentinen ved Rødberg ved Lyngskjosen er 
derimod paavist Chromjern. 
Hvorvel Lyngsgabbroen vistnok — hvad der allerede: 
paa forhaand maa være at forudsætte, naar der sees hen til 
feltets anseelige udstrækning — kan variere adskilligt, beva- 
rer den dog saavidt bidtil iagttaget i det hele og store et 
temmelig ensartet let kjendeligt og tillige et saa karakteri- 
stisk petrografisk grundpræg, at den med bestemthed skiller 
sig ud fra bergarterne inden de øvrige over det nordlige 
Norge frembrydende gabbro-afdelinger. Der er derfor al føje 
til at opstille Lyngens Saussurit-gabbro som en selvstendig 
udpræget hovedtype mellem disse. Der kan ogsaa være no- 
gen grund til at forudsætte at Lyngsgabbroen er den ældste 
af de her optrædende Gabbroer. 
2. Kaagens Gabbro. 
Kaagen er en ø i Skjervø præstegjæld. Den skyder sig 
frem i nordvestlig retning i en længde af 17, mil og med 
en nogenlunde jevn regelmæssig brede af omkring */, mil, 
Den gjennemsættes efter sin hele længde af et omkring '/, 
