Det nordlige Norges gabbro-felter. 37 
Gabbro ikke træder ganske eneraadende frem inden feltets 
mere centralt liggende partier. Tvertimod vil ogsaa her hyp- 
pig idetmindste for gjet vidt forskjellige afændringsformer 
findes vexlende med hinanden. Forskjellen kan dog her sik- 
kerlig ofte vere mere tilsyneladende end reel og uærmest 
vere betinget ikke af en ulighed ide bergarten sammenset- 
tende bestanddele, men mere i et vexlende forhold i disses 
gjensidige kvantitative fremtreden. 
Bergshalvgens Gabbro bryder — som allerede ovenfor 
nævnt — frem mellem lagrækker af gneis, hyppig indblandet 
med gneis-granitiske partier. I grændsestrøgene gjennemsæt- 
tes selve den gabbroartede eller dioritiske sten hyppig af 
granitiske gangpartier. Ligesom Bergshalvøens Gabbro i pe- 
trografisk henseende skiller sig væsentlig fra Kaagens Gab- 
bro, saa synes de her nævnte forhold at tyde hen paa, at de 
ogsaa 1 geologisk henseende kunne være at holde ud fra 
hinanden som mere selvstændige felter. 
6. Stjernøens og Seilands Gabbro. 
Strax nordenfor Bergshalvøen og adskilt fra samme ved 
Stjerugsundet ligger den to mile store ø Stjernø. Denne er 
igjen ved Rognsund adskilt fra den nordenfor liggende 4'/, 
mil store ø Seiland. Over Stjernø bryder frem anseelige 
partier af Gabbro og amfiholitisk Gabbro. Men navnlig er 
Seiland gjennemsat af en mægtig Gabbro-afdeling, der ind- 
tager omkring det halve af øens fladeindhold. 
Stjernøens geologiske forholde have ikke været under- 
kastede nogen nøjagtigere undersøgelse. Der er dog al grund 
til at forudsætte at forholdene heri det hele ere nogenlunde 
ensartede med de over Bergshalvøen. 
Seiland er derimod nøjere undersøgt. Seilands gabbro- 
felt bryder ligesom tilfældet er over Bergshalvøen frem mel- 
lem gneisartede lagrækker, der hyppig findes i vexel med 
gneis-granit. I henhold til aflæsninger paa et par forskjel- 
