Det nordlige Norges gabbro-felter. 45 
Med hensyn til aldersforholdet er afdelingen A antage- 
lig den ældste, B og C kunne maaske være nogenlunde sam- 
tidige, — er der forskjel i alder kan C maaske være den 
yngste. 
Af de her nævnte Gabbroer synes Lyngsgabbroen at være 
den, der gjennemgaaende har været underkastet de stærke- 
ste omvandlinger, mens den paa den anden side dog som 
nævnt optræder mere konstant end bergarten inden de to 
andre felter. Inden Lyngsfeltet savner man saaledes de mere 
eller mindre dioritisk prægede afændringer, der inden Kaa- 
gens og Seilands felter danne saa stærkt fremtrædende un- 
derled. Seilands Eukrit danner den friskeste og mest ufor- 
andrede gabbroartede varietet. Kaagens Gabbro staar i den- 
ne som ogsaa i flere andre henseender mere som et petro- 
grafisk mellemled mellem Lyngens og Seilands Gabbroer, 
ligesom den da ogsaa i rummet har sin plads mellem disse. 
Diorit. & 
Foruden de forskjellige tidligere omhandlede dioritiske 
afændringer inden de egentlige gabbro-felter er der ogsaa 
over de her omhandlede landstrøg at paavise andre mere 
selvstændigt fremtrædende dioritiske partier. Saadanne fin- 
des strøede om paa forskjellige tildels vidt fra hinanden lig- 
gende punkter og — efter hvad hidtil iagttaget — altid knyt- 
tede til det saakaldte Dividalsfelt*). Dette felt dannes ne- 
denfra opad af lagrækker af Lerskifere, Kvartsiter og meta- 
morforserede skifere. Denne gruppe ligger umiddelbart un- 
der Tromsø glimmerskifer-gruppe. Over de strøg, der her 
nærmest ere gjenstand for omhandling, træder denne grup- 
pes lagrækker frem i strøgene om Alten og Kvænangen lige 
som ogsaa paa den store ø Vanna i Karlsø præstegjæld. In- 
den Alten, Kvænangen og Karlsø gjennembrydes Dividalsfel- 
* Se „det nordlige Sveriges og Norges Geologi*, Archiv for Math. 
og Naturv. Kristiania 1878. 
