Det nordlige Norges gabbro-felter. 51 
stok, men ogsaa i de størst udviklede krystalindivider — ofte 
med et gjennemsnit af omkring 3 ctm. Hvor hornblendein- 
dividerne i saadanne mere findes knyttede til den mørke 
grundmasse, ville de dog oftest findes omgivne af en tynd 
kvartsrand. 
I bergartens grgnligsorte grundmasse er Magnetkis til- 
dels i større klumpformige partier en overordentlig hyppig 
indblanding. Endvidere sees hyppig klumpformige indfæld- 
ninger af Kalkspath og Brunspath ligesom af en grøn Phos- 
phorit (Apatit). Brunlig Titanit træffes her ligesom i Eklogiten 
paa Lanesset. 
Imod lejets begrændsning mod den lagede Kalksten og 
langs denne begrændsningslinje gjennemsættes stenen af eu 
noget uregelmæssig 20 a 30 cmt. bredt zahibaandartet dan- 
nelse. Dette zahlbaand dannes af grgn Zoisit, red Granat, 
rødlig og sølvhvid Glimmer og indeslutter tillige drummer af 
Kalkspath, Brunspath, brun Titanit, gran Phosphorit — alt- 
saa paa det nermeste et aggregat af kalkholdige mineralier. 
Zahlbaandet omgives oftere af en bred rand af rød kor- 
nig Granat, der saaledes navnlig findes at begrændse baandet 
i kontakten med Kalkstenen, der her navnlig viser sig mere 
end almindelig storkornig krystallinisk udviklet. Smaa søjle- 
formige dannelser af Orthit sees her hyppig indvoxet dels i 
Kalk og dels i Kvarts. 
Den her nævnte zahlbaandartede daunelse er dog ikke 
udelukkende knyttet til græudsepartiet mod Kalkstenen. Paa 
et sted sætter den saaledes tværtover lejet efter dets hele 
brede. 
Ovenfor Latinskolen stikker lige i nærheden af bygrænd- 
sen frem en liden houg, bygget af laget Kalksten og gjen- 
nemsat af zoner og uregelmæssige partier af en mørk amfi- 
bolitisk sten, der i petrografisk henseende er at stille som 
ensartet med den amfibolitiske sten inden det nys omhandlede 
kalkstensdrag. Ogsaa fra denne houg har der gjennem læn- 
