Continentalmassers stigning eller seenkning. 67 
granskning og nogle dage senere besagte jeg i dette øjemed 
atter aastedet. 
Fra oversigtspunktet paa højden saaes atter furerne at 
spænde sig over Skatørens underland, — dog ingenlunde saa 
tydeligt som forrige gang, da lysforholdene i saa henseende 
vel vare i hgj grad gunstige. Over selve lavlandet var det 
ogsaa nu forbundet med store vanskeligheder med bestemt- 
hed at kunne paavise hver enkelt fure. Dette lykkedes i 
regelen først, ved fra højden bestemtere at fæste sig ved den 
enkelte rende, og saa ved at støtte sig hertil at opsøge og 
følge den i sit løb over lavlandet. 
Skatørens lavland er som det synes helt og holdent byg- 
get af skjælrester med sand. Det skraaner langsomt op fra 
den nuværende strandlinje gjennem en længde af ca. 120m. 
op til en højde af omkring 10 m. Det danner saaledes foden 
for et herfra opstigende aasdrag. Lavlandet maa i sin tid 
have strakt sig adskillig længere nordover. Gjennem tider- 
nes løb have stærke udskylninger og udras ad denne kant 
fundet sted, saa lavlandet nu mod nord falder ned gjennem 
en stejl helt og holdent af skjælsand bygget mæl. Lavlan- 
dets undergrund af skjæl og sand er i dagfladen helt over- 
dækket med mose og dette mosdække er paa kryds og tvers 
gjennemskaaret af furer, fremkaldte af det nedsilende dag- 
vand. Ved første øjekast træder overfladen derfor frem som 
en uendelighed af helt udskaarne regelløst om hinanden ud- 
kastede tuer. Igjennem dette stadige udgravningsarbejde er 
de oprindelige render, hvis regelrette løb endnu stikker saa 
bestemt frem, naar forholdet oversees fra højden, i den grad 
bleven udvidsket at man paa selve aastedet kan have ondt 
for at drage kjendsel paa flerheden af dem. 
Fra stranden opover er der først at træffe 4 paa hinan- 
den følgende furer, hver i en indbyrdes afstand af omtrent 
3 meter. Fra den sidste af disse er en afstand af 13 meter 
til den næste, som er paavist. Denne er i det hele skarpt ud- 
