Det nordlige Norge under glacialtiden. 67 



under glacialtiden har optraadt med nogenlunde jevne ens- 

 artede dybdeforholde. Under forudsætning af at havstanden 

 under glacialtiden kau have staaet omkring 600' (188 m.) 

 højere end nu, saa vilde den her omhandlede rende paa den 

 tid ikke nogetsteds have haft en større dybde end 900' + 

 600' = 1500' (470 m.). En efter denne rende udskydende 

 isstrøm, der som ovenfor vist kan have haft en mægtighed 

 af opimod 1600 m., maatte antagelig i sit løb udåd have 

 skudt sig frem efter rendens bundflade og efter al sandsyn- 

 lighed med en ikke ringe bevægelseshastighed. 



Har isstrømmene fra det sydvestlige Norge altsaa som 

 forudsat skudt sig frem vestover, udfyldende ikke alene -or- 

 dene men ogsaa hele Nordsjøen ligetil bunden, saa maa der 

 være al grund til paa forhaand at forudsætte at lignende 

 forholde under glacialtiden har raadet efter den her om- 

 handlede rende. 



Men i saa tilfælde maatte stærke spor efter denne is- 

 strøm være at paavise langs efter den hele linje fra Bals- 

 fjordens indre bund ud mod skjærgaarden. 



Forholdene, som de her ere aflæste, synes imidlertid 

 i saa henseende at skulle pege i en ganske anden retning. 



Disse skulle her søges nærmere fremstillede, idet man 

 derunder skal følge linjen efter retning udenfra den aabne 

 kyst in defter. 



Udenfor Kvalsund i omkring 11 km. afstand fra sam- 

 mes udmunding mod det aabne hav rejser sig den lille Risø, 

 mod syd, vest og nord omgivet af et stort antal af smaa-øer 

 og holmer. Risø naar en højde a 320' (100 m.). Den dan- 

 nes af et i nord-sydlig retning opskydende aasdrag, der mod 

 vest falder stejlt ned mod sjøen, mod øst derimod noget sva- 

 gere, saa der her gives plads for et noget bredere underland, 

 fra hvilket forskjellige isoleret liggende smaakupper stiger 

 op. Flere af dissa smaakupper ere ved lavtliggende sand- 

 sletter knyttede til hovedøen og har efter al sandsynlighed 



