Det nordlige Norge under glacialtiden. 77 



I henhold til den her leverede fremstilling antages der 

 saaledes med al bestemthed at kunne drages den slutning 

 at fastlandsisen under glacialtiden ikke kan have skudt sig 

 efter den her omhandlede linje efter sundløbene ud mod det 

 aabne hav. Der antages endvidere at være al sandsynlighed 

 for at den heller ikke kan have skudt sig frem efter den 

 egentlige Balsfjord. 



Denne slutning vil antagelig være afgjørende ligeoverfor 

 besvarelsen af spørgsmaalet om dannelsen af sunde, ejder 

 og for en væsentlig del ogsaa med hensyn til spørgsmaalet 

 om fjorddannelsen langs efter det nordlige Norge. 



Det vil saaledes heraf fremgaa at sundene om Tromsø- 

 en, Kvalsund, Langsund og Grøtsund i ethvert tilfælde Ikke 

 kunne være dannede ad glacial vej. 



Sundene efter det nordlige Norge ere imidlertid aaben- 

 bart udgaaede som resultater af ensartede kræfter og maa 

 tillige med hensyn til oprindelse i det væsentlige være sam- 

 tidige. Den her her fremholdte slutning antages saaledes at 

 maatte blive at gjøre gjeldende lor sunddannelsen efter det 

 nordlige Norge i sin hele almindelighed. 



Ejderne ere med hensyn til oprindelse paa det nøjeste 

 knyttede til sundene. Den slutning, der er draget for sund- 

 dannelsen, maa saaledes ogsaa gjelde for ejdedannclscn. 



Med hensyn til fjordene efter det nordlige Norge saa 

 kunne disse i orografisk henseende være at udsondre i tven- 

 de hovedklasser nemlig: Sundfjorde og Bottenfjorde. 



Ved „Sundfjorde forstaaes saadanne fjorde, der indad 

 ere lukkede ved et lavt ejde, der skiller enten mellem hun- 

 dene af to mod hinanden løbende fjorde, eller mellem den 

 enes bund og den andens langside. I en nærliggende geo- 

 logisk tidsperiode, da havstanden skyllede over ejdet, har to 

 saadannede fjorde dannet et sammenhængende sundløb. 



Ved Bottenfjorde forstaaes saadanne fjorde, der indad 

 afsluttes ved det egentlige højfjeld, eller hvis indre bund 



