g4 î^arl î*etierseli 



al grund til at forudsætte at forholdet i saa henseende og- 

 saa her skal findes ganske i overenstemmelse med, hvad til- 

 fældet er paa Tromsøen. 



Naar enkelte partier afKvalø og Ringvatsø fraregn«îs, 

 saa vil fjeldgrunden efter de her omhandlede strøg intetsteds 

 findes bygget af granitisk sten. Heller ikke vil der efter 

 disse være at paavise granitartede gangpartier, fra hvilke 

 disse granitiske flytblokkes udspring kunde være at udlede. 



Det skal vistnok medgives at der endnu udfordres en 

 række af mere sammenhængende undersøgelser, forinden det 

 lader sig gjøre med mere afgjørende sikkerhed at besvare 

 spørgsmaalet om det oprindelige udgangspunkt for disse gra- 

 nitiske flytblokke. Navnlig kunde det være af interesse nær- 

 mere at forfølge forholdet indefter BalsQorden og Malangen 

 Sagen agtes ogsaa fremtidig gjort til gjenstand for mere om- 

 fattende undersøgelser. Efter hvad der foreligger antages 

 der imidlertid allerede nu i saa henseende at kunne drages 

 ret paalidelige slutninger. 



Det nærmest liggende granitfelt, der er at paavise ef- 

 ter fastlandsstrøgene, ligger højt op i Dividalen, — en side- 

 dal, der fra det øvre af Maalselvdal skjær sig i sydlig ret- 

 ning indtil grændsestrøgene mod Sverige i nærheden af det 

 store Qeldvand Altvandet. Om andre granitiske partier efter 

 indlandsstrøgene antages der i ethvert tilfælde ikke her at 

 kunne blive tale. 



Dividalens granitfelt ligger i en afstand fra Tromsøen 

 af omkring 11 mil (124 km.) 



Nærmere de her omhandlede strøg ligger kyststræk- 

 ningens vidt udbredte gneis — granitiske felt, der blandt andet 

 ogsaa optræder stærkt udbredt over den store straks vesten- 

 for Tromsøen liggende Kvalø. 



Fra et af disse granitiske felter maa flytblokkene have 

 sin opnndelsê« 



Skulde Dividalen være at sæite soin det oprindelige 



