Det nordlige Norge under glacialtiden, 85 



hjemsted, maa altsaa transporten være foregaaet i retning 

 fra indlandet ud mod kysten. Skulde Kvaløen derimod være 

 hjemstedet, maa transporten være foregaaet i modsat retning 

 altsaa fra kysten indefter. 



Vi skulle nu fæste os ved enkelte forholde, der kunne 

 tjene til at kaste nærmere lys over dette spørgsmaal. 



Se vi hen til de granitiske flytblokkes petrografiske 

 habitus, saa dannes en stor del af disse aabenbart af af- 

 ændringsformer, der gaa ind under kyststrækningens stribede 

 gneis-granit. Paa den anden side er dog mellem dem hel- 

 ler ikke saa ganske faa at paavise, der i petrografisk hen- 

 seende synes at staa noget fjernere fra gneis-graniten og der- 

 imod mere at ligne den mere typisk udprægede indlands- 

 granit. 



Ved første øjekast skulde man saaledes maaske nær- 

 mest ledes til at drage den slutning, at flytblokkene kunne 

 være tilførte ad begge de nysnævnte veje, — paa den ene 

 side fra indlandsgraniten i retning udåd, paa den anden side 

 fra kystgraniten efter retningen udenfra indad. 



I saa henseende skal dog her fremholdes at kyststræk- 

 ningens gneis-granit kan petrografisk variere overordentlig 

 og at den derunder meget hyppig kan åndes gjennemsat af 

 eller gaaende over til renere præget granit. Trods de til- 

 dels stærkt afvigende petrografiske afændringsf ormer, hvor- 

 under de granitiske flytblokke kunne optræde i Tromsø om- 

 egn, antages der ikke heri at skulle ligge nogen afgjørende 

 grund for at afvise en forudsætning om at flytblokkene i det 

 hele og store dog i virkeligheden kunne have sit udspring 

 fra gneis-graniten. 



Der er paa den anden side endvidere flere omstæn- 

 digheder, der synes at skulle vidne mod berettigelsen af en 

 forudsætning om at flytblokkene kunne være hidførte fra Di- 

 vidals graniten. 



Skulde nemlig blokke herfra være førte ned til Tromsø- 



