214 Tromse Museums Aarshefter 24, — 1901. 
ligdage, som ikke ovenfor er nævnte. Givet paa ovennævnte 
sted Johannes den debers halshuggelsesdag!). Som vidnes- 
byrd paatrykker vi vore segl*. 
Paa afladsbrevets bagside staar: Pro ecclesia Suorto- 
lando: For Sortlands kirke. 
- Fra dette tidsrum findes i Sortlands kirke et billede, 
udskaaret i træ. Det forestiller en ridder, der træder paa en 
drage; den ene haand, som formodentlig har holdt et sverd, 
mangler. Da helgenen ikke fremstilles med krone, kan det 
ikke forestille Olav den hellige, der ofte i norske kirker 
fremstilles med dragen under fødderne. Billedet forestiller 
udentvil Kirkens skytspatron, erkeengelen St. Michael, der jo 
oftest har dragen under sine fodder som attribut Billedet 
er malet rødt og blaat. Endvidere findes en alterkalk med 
disk, der hidrerer fra den senere middelalder. Kalken har 
følgende indskrift med minuskelbogstaver: jhesus. maria. st. 
Mikael”). Kalken er for nogle aar siden bleven restaureret. 
Den mindste af kirkens klokker tilhører ligeledes den senere 
middelalder. Den har indskriften: Maria es minen nam, 
gemacht zur Zaer MCCCCLXXVP). (Maria er mit navn, 
forfærdiget i Zaer 1476). En anden klokke fra omtrent 
samme tidsrum blev af den daværende kirkeeier i den første 
halvdel af det 19de aarhundrede udtaget af kirken, formentlig 
for at erstattes af en større. Den er senere brugt til mad- 
klokke i Vaagan i Lofoten. Isommer besøgte jeg stedet; 
men da klokken hænger udover meningen af et heit hus, er 
adgangen til den meget vanskelig, og indskriften kunde saa- 
ledes kun delvis læses. Den er affattet paa latin med smaa 
bogstaver. Jeg haaber senere at kunne give en fuldstændigere 
meddelelse om den. Saavel denne klokke som de nysnævnte 
sager fra Sortlands kirke, kalk og disk undtagen, vil søges 
1) 29de august. 
2) Aarsb. f. 1887, s. 151. 
3) Norske fornlevninger s. 691. 
