O. Nicolaissen. — Arkæologiske undersagelser. 223 
ubekjendt findested paa Hammerø en meiselformet øks af 
sten, nu i Tromsø museum’). 
Fra Tysnes kjendes følgende, nu bortkomne fund: En 
„pokal‘‘ af sten, en spydspids samt en hein?). Fra samme 
gaard en broncespænde fra mellemjernalderen, samt brud- 
stykke af en kam, nu i Tromso museum’). 
Saavidt vides, findes ikke andre oldtidsminder inden 
prestegjeldet end gravhaugerne. Samtlige kirkebvgninger i 
bygden har jo været af træ, og af de ældste er der ikke 
nogen levning tilbage. I den forrige kirke, som nedtoges 
for en del aar siden og opfortes igjen som kapelkirke i Sag- 
fjorden i Hammerø herred, hang der et stort krucifiks med 
en latinsk inskription ; indskriften meddelte, at det gamle 
billede var bleven restaureret i slutningen af det 18de aar- 
hundrede. Formentlig er dette billede bleven ophængt i 
den for flere aar siden opforte kapelkirke. 
Ligesom i flere andre af Nordlands bygder havde og- 
saa presterne i Hammergen i ældre tider jægter, hvormed 
de seilede til Bergen. Da Hammerg tidligere horte under 
Steigen som et vicepastorat, skulde ifølge den trondhjemske 
reformats af 1589 presterne til Steigen og Hammerg have 
tilladelse til at reise til Bergen i kjobstevnen hver andet 
aar, og den hjemmeværende prest skulde da betjene den 
andens embede. Om Nils Schjelderup, der var prest til 
Hammergen fra 1702—1742, fortælles der, at han havde en 
jægt, der var bleven saa gammel, at Hammerøværingerne 
ikke vovede at sende sine fiskevarer til Bergen med den og 
derfor negtede at bjælpe til med at sætte den ud. En son- 
dag sendte de nemlig klokkeren ind til presten med den 
melding, at ingen vilde sende sine varer med et saa skrø- 
1) Aarsb. f. 1893, s. 137. 
2) Aarsb. f. 1883, s. 17, 
3) Aarsb. f. 1900, s. 260 flg., hvor spænden er afbildet, 
