134 Tromse Museums Aarshefter 27. — 1904. 
I løbet af et par aar har jeg af og til fisket med et 
lidet aalehaandvad af følgende dimensioner: 
Leengde vase) JOKO crea 12 SO 
Sækkens længde. >u li 25). sûr Git 
Dybde ved sækkens aabning . . - Aulie 
Dybde ved armenes begyndelse . - 0,60  » 
Maskevidde nas. 219.200 sel 12168 
do. 10posendn „IS. TA: dard +76 
Aalehaandvad er egentlig et dansk redskab, der først 
er anvendt her i landet af dr. Hjort paa grund af dets 
store fiskeevne. Det ligner en kastenot, væsentlig blot 
med den forskjel at armene ikke er saa dybe som paa 
kastenoten, og at det har en lang pose paa midten. Det 
bruges paa samme maade som en kastenot, men kræver 
nogen øvelse, da posen let vil tulle sig sammen. 
Her skal efter journalen anføres udbyttet af endel 
typiske træk med aalehaandvad i Tromsøsundet: 
80. mai 1901. Bugten nord for toldboden. Litho- 
thamniegrus med større og mindre stene. Dybde 10—2 
meter. 3 træk: 
1 smaatorsk ca. 12 cm. 
1 stor rodspætte. 
1 Skate (Raja radiata). 
I sidste træk indeholdt vadet en stor sten og gik del- 
vis istykker. 
1. juni 1901. Bugten syd for Skatøren. 3 trek fra 
ca. 6 meter mod land. Skjælsand : 
Rodspætte, 1 expl. paa 58 cm. 
Torsk, 17 stykker, længde 10—35 cm. 
Ræker (Hippolyte gaimardii og Pandalus annulicor- 
nis), endel expl. 
Rødspættens ventrikel indeholdt 6 større og mindre 
exemplarer af Priapulus sp. Torskemavernes indhold be- 
stod af krebsdyr (Amphipoder og Isopoder). 
