'H. Kiær. — Tromsøsundets fiske. 139 
Dvergulk (Centridermichtys uncinatus), mængder, 4 
—11 cm. 
Uer (Sebastes marinus), nogle expl., 9—40 em. 
Skate (Raja radiata), 2 expl., 16—18 cm. 
Bleksprut (Rossia glaucopis), 1 expl. 
Reker (Pandalus borealis), 30 liter. 
Sjøstjerner, orme, muslinger etc. i bøttevis. 
Paa stranden (littoralen) mellem flod- og ebbegrænse, 
dog for det meste nærmere ebbegrænsen, kan adskillige 
fiske findes under stene og tang, hvor de nærer sig af 
strandens dyr, saasom orme (Nephthys etc.) og tang- 
lopper (Gammarus locusta) etc. Saadanne fiske er: 
Tangsprel (Centronotus gunellus), 
Aalekone (Zoarces viviparus), 
Tenaur (Gasterosteus aculeatus), 
Marulk (Qottus scorpius), 
Rognkjeks (Cyclopterus lumpus), 
Ringbug (Liparis montagui). 
Paa sandbund og ganske grundt vand sees underti- 
den flyndreunger. 
Det egentlige Tromsøsund mellem Tromseens nord- 
og sydspids er for det meste grundt. Dybden varierer 
mellem 10 og 60 favne. Lige ud for byen er der i seil- 
indlebet ved fjære sjo blot 5 favne vand. Nordenfor 
byen synker bunden langsomt ned mod dybderenden ved 
Skatoren, ligesom der ogsaa sondenfor byen mellem gens 
sydspids og fastlandet er en dybdekulp paa 60 favne. 
Indover Balsfjorden synker havbunden langsomt ned 
til 100 å 120 favne ved Stornæs og Svartnæs, medens der 
længere inde, ved Tennæs, er noget grundere. Det viser 
sig altsaa, at det forholdsvis dybe parti i Balsfjorden er 
afstængt fra havet ved tærskler i Rystrommen og Tromse- 
sundet, hvortil kan regnes Sannessund mellem Tromsøen 
og Kvaløen, der har omtrent samme dybde som Tromsø- 
