HM Kiær. — Tromsesundets fiske. 141 
sundet danner forbindelsen mellem det aabne hav med 
dets friske, salte vand og rige, pelagiske dyreliv og en 
dybt ind i landet gaaende fjord med koldt, stagnerende 
vand paa bunden og forholdsvis liden cirkulation i van- 
det. Ude fra havet kommer, som nævnt, masser af mere 
pelagiske fiske, som torsk, sei, sild og lodde etc. Men og- 
saa fra dybdekulperne i Balsfjorden som ogsaa fra de ydre 
fjorde og sund faar Tromsøsundet leilighedsvis tilførsel af 
forskjellige dybvandsfiske, der for en stor del under den 
første udvikling lever et pelagisk liv, om end deres æg 
lægges paa bunden. Som exempel paa saadanne dyb- 
vandsfiske, der kan forvilde sig til grundere vand eller 
ialfald i yngelstadiet driver med fjordstrømmene, kan næv- 
nes Centridermichtys uncinatus og Agonus cataphractes. 
Bunden bestaar i sundet af hvid skjælsand og litho- 
thamniegrus, der især udenfor Tromsdalselvens udløb er 
stærkt opblandet med mineralsk sand. Paa lidt dybere 
partier") er der ruggel og skjæl. Langs land vokser blæ- 
retangen og hænger laminarierne i svære flag paa sten og 
fjeld. Udenfor ebbegrænsen vokser «butare» (Alaria sp.) 
paa stene og skjæl; i grunde, stenede bugter gror «kobbe- 
traad» (Chorda filum) 1 glissen bestand. Aalegræs (Zostera 
angustifolia) har det hidtil ikke lykkedes mig at finde i 
Tromsøsundet, muligens vokser det i bugter ved Kvaløen 
samt ved Balsnæs og ude ved havet. Blot inde i Bals- 
fjorden har jeg seet aalegræs, men her vokser det ogsaa 
som bølgende undersøiske agre. Jeg har fisket med aale- 
haandvad i Zosteraen i haab om at finde typiske aalegræs- 
dyr ligesom i Kristianiafjorden, specielt tangnaale (Sipho- 
nostoma typhle), men forgjæves. Tangnaalen skal findes 
helt op til Vardø. 
Til forklaring af de følgende tabeller skal oplyses, at 
hver prik betegner et exemplar, og at tallene betegner 
exemplarernes længde i centimeter. 
1) Se ogsaa, hvad Sparre Schneider siger om bundforholdene 
i Tromsøsundet i: ,Tromsosundets Molluskfauna*. 
