H. Kiær. -— Tromsøsundets fiske. 153 
Hjorts iagttagelser ianledning torskeyngelens drift til- 
havs (Fiskeri og hvalfangst p. 49 flg.). 
Torsk af 1- og 2gruppen fanges derimod hele aaret. 
Det synes, som om torsken om vinteren staar dybere 
nede og først om vaaren streifer om i stimer paa grun- 
dere vand, nogle faa favnes dyb, og delvis holder sig i 
mængde langs bratte mæler. Ved disse mæler er strøm- 
men rimeligvis stærk, ligesom der ogsaa i mælerne er et 
rigt dyreliv bestaaende af smaa muslinger, snegler, orme 
etc., der ved skrabning faaes 1 mængde. 
Om vinteren foregaar fisket blot med line, sjeldnere 
haandsnøre, paa de af fiskerne kjendte fiskepladse. Blot 
om sommeren og høsten fiskes der med kastenot langs land. 
At mærke er, at der ved Tromsø ligesom ogsaa i an- 
dre fjorde nordpaa foregaar et betydeligt sommerfiske af 
torsk i modsætning til, hvad der er tilfældet i fjordene syd- 
paa" Grunden maa kanske søges i havets nærhed og 
det forholdsvis koldere vand i fjordene. Medens tempera- 
turen i Kristianiafjorden i juli og august varierer mellem 
15 og 20 grader, er der samtidig 10—11 ved Andenæs*). 
lanledning torskens næringsforhold har jeg under- 
søgt en meengde ventrikler. Foruden hvad jeg har anført 
herom pag. 134 og 137, skal jeg anføre, hvad jeg har fun- 
det i ventriklerne hos nogle torsk af længde 60—100 cm. 
fiskede i Tromsøsundet (Balsfjordens munding) 12te sep- 
tember 1901. 
1. Ventrikel: Hundetunge (PI. cynoglossus), 1 expl., ca. 
25 cm, 
1) Se herom ogsaa: dr. Hjort, Fiskeri og Hvalfangst p. 53—54. 
?) Muligens er temperaturen i Kristianiafjorden for høit ansat; 
temperaturen ved Andenæs er taget kl. 8 morgen. Se ogsaa tabellen 
pag. 140, 
