O. Nicolaissen. — Undersøgelser i Nordland 1902. 219 
er jeg saaledes fornøiet. Til bekreeftelse herpaa setter jeg 
mit segl under dette brev, som blev skrevet paa Skjerstad 
mandagen næst efter allehelgens messe i det andet aar af 
min værdige herre Eriks regjering, med Guds naade Nor- 
ges konge, dag og aar som før nævnte. 
Den trondhjemske reformats af 15891 nævner Skjer- 
stad som kirkested. Den daværende kirke blev nedtaget 
omkring 40 aar senere og i 1633 erstattet af en ny, der 
byggedes udenom den gamle. Denne sidstnævnte kirkes 
midler blev nogle aar senere forbrugte af den daværende 
kirkeværge Hans Pederssøn, der opgiver, at han »paa 
grund af misvekst paa kornet i nogle aar var bleven kir- 
ken skyldig 145 rdlr.«. Til vederlag for dette beløb maatte 
han afstaa sin gaard »Ruggeland«*, som skyldte 21} vog 
og laa i Bodø prestegjeld, og den norske adelsmand Ove 
Bjelke, som dengang havde Salten, Senjen og Andenes 
som len, fik en i skarpe ordelag affattet kongelig paamin- 
delse om at paase, at kirken ikke led noget tab, og at alle, 
som havde været med at indsætte en saadan ombuds- 
mand, skulde være ansvarlig for det tab, som kirken 
maatte lide, hvis ikke salget af gaarden dækkede den for- 
brugte sum. Den i 1633 opførte kirke blev da brugt, 
indtil der i 1759 opførtes en ny kirke; til denne blev der 
brugt adskilligt af tømmeret i den nedtagne kirke, saa at 
kun det søndre og nordre kors var opført af nye materia- 
ler. Til kirkens opforelse paalagde den daværende sogne- 
prest til Bodø Nils Friis — Skjerstad var dengang vicepa- 
storat under Bodø — hver gaardbruger i Skjerstad at yde 
6 dages arbeide eller ogsaa en rigsort pr. dag samt des- 
1 Kel. norske videnskabsselskabs skrifter i det 19de aarhundrede I, s. 
417. 
Navnet er vist feilskrift for Haugland i Skjerstad herred, som den- 
gang hørte til Bodø prestegjeld. 
3 Norske rigsregistranter for 1646, 8, s. 382 fle. 
"EN: 
