928 Tromsø Museums Aarshefter 27. — 1904. 
det af et dødt menneske. Øinene er lukkede, munden 
er halvt aaben og tænderne bare. Det kan neppe have 
ligget, men maa have staaet, da der paa halshvirviens 
plads er anbragt hul for en tap af træ, som har gaaet ind 
i hovedet og fæstet dette til en underliggende plade. An- 
sigtet er malet med rødt, haar og skjær med sort paa 
kridtbund. Ligeledes indkom ryggestykket til en korstol. 
Det er udskaaret paa den ene side og 53 cm. høit, 55 cm. 
bredt. Det er blevet opbevaret paa gaarden Sand og skal 
have tilhørt samme korshus !. 
En stor del af herredets gaarde maa have været be- 
boede før kristendommens indførelse, mange endog i den 
ældre jernalder. Bygderne omkring Skjerstadfjorden dan- 
ner forsaavidt en undtagelse fra de fleste af de nordland- | 
ske fjordbygder. Ifølge hidtil gjorte iagttagelser ser det 
nemlig ud til, at der heroppe i den hedenske tid kun har 
fundet bebyggelse sted langs fjordenes mundinger og paa 
øerne samt langs sundene mellem øerne og fastlandet. I 
Skjerstad derimod har flere af de gaarde, som ligger inde 
ved fjordbunden, været beboet allerede i vikingeperioden. 
Aarsagerne hertil kan have været forskjellige. Den be- 
kjendte Saltstrøm mellem Saltenfjord og Skjerstadfjord 
udmerker sig ved sin rigdom paa fisk, og allerede tidlig 
maa en kystbefolkning, hvis hovednæringsvei dengang 
som nu var fiskeri, have fæstet bopæle i det omliggende 
distrikt. Fjorden er i det hele taget forholdsvis bred, og 
ved dens strande er adskilligt dyrkbart land, medens der 
i de ved fjordbunden liggende dalfører har været og er 
tildels endnu adskillig furuskov, saa at man ikke alene 
har kunnet skaffe tilveie adskillig af det bygningstømmer 
som brugtes i herredet, men ogsaa bygget fartøier og 
baade. Saltstrømmen, som var og er saa vanskelig at pas- 
1 Aarsb, f. 1890, s. 135. 
