O. Nicolaissen. — Undersogelser i Nordlands amt 1904. 251 
fundet en itubrukken spænde af bronce, der maaske se- 
nere kan erholdes til museet. 
Kirken i Bø omtales, saavidt vides, første gang i 
1381, da kanniken ved Trondhjems domkirke Ogmund 
Olavsson, der tillige var sogneprest til Hadsels (Hofdase- 
gels) kirke, i sit testamente af 18de februar 1381 betænkte 
Bø kirke med gaver". Baade Bø og Øksnes samt Sort 
land hørte dengang som annekser under Hadsel, senere 
som residerende kapellanier, Øksnes til 1770, Bø til 1810, 
medens Sortland vedblev at være anneks indtit midten af 
det 19de aarhundrede. Ovennævnte Ogmund Olavssons 
gave til Bø og Hadsels kirke i fællesskab var gaarden 
Strømme med udjorder paa det vilkaar, at bonden Eind- 
ride, som før havde eiet gaarden, og som saaledes er den 
tidligste beboer af Strømme, som vi kjender til, skulde 
have frit ophold af presten til Hadsels og Bø kirke, saa- 
længe han levede. Men hvis presterne var uvillige til at 
gaa ind paa dette vilkaar, skulde Ogmund Olavssøns ar- 
vinger tage gaarden tilbage mod at overtage den forrige 
eiers underhold. Gaarden, der saaledes 1 det fjortende 
aarhundrede tilhørte ovennævnte kirker, vedblev at tilhøre 
det saakaldte »Hadsels cannoniegods« indtil slutningen af 
det 17de aarhundrede, da den af Kristian den femte sam- 
men med det hele jordegods solgtes til private. 
Kirken omtales senere i den trondhjemske reformats 
af 1589 tilligemed sine te annekser Malnes og Veergens 
korshus?. Til Bo kirke, hvor der skulde holdes gudstje- 
neste »to helligdage efter hverandree, hørte 33 bønder 
samt 20 værmænd og husmend. Til Malnes kirke hørte 
19 bonder og 33 værmænd og husmænd. Her skulde hol- 
1 Diplomatarim norvegicum II, nr. 468. 
2 Kgl. norske videnskabsselskabs skrifter i det 19de aarh. I, s. 426. 
