Det nordlige Norge under den glaciale og postglaciale tid. 9 
_ der kan antages at have været mægtig nok til at skyde sig 
udefter hele Balsfjorden, udfyldende samme indtil bunden. 
At saa imidlertid ikke kan have været tilfældet fremgaar som 
det synes med al bestemthed af det her paaviste forhold at 
granitiske flytblokke, tilhørende Dividalsgraniten, langs fjor- 
dens sider intetsteds er at paavise til større højde end de 
titnævnte 120' (38 m.) Selv om der kunde være grund til 
at forudsætte at isstrømmen ved at glide ud over fjordbun- 
den maatte lide en til fjorddybden tilsvarende sænkning og 
dens vertikale højde over havfladen saaledes aftage, maatte 
dog flytblokkene efter isstrømmens løb være udstrøet til stør- 
re højde over den nuværende havflade end tilfældet i virke- 
ligheden er. Balsfjordens største dybder naa op til omkring 
100 favne eller 600° (188 m.) Under forudsætning af 
at havstanden under glacialtiden efter disse strøg naa- 
ede op imod 600' (188 m) højere end nu — et forholds- 
tal, der rimeligvis er det højeste, der i saa henseende her 
vil være at bringe i regning — maatte en isstrøm, der skul- 
de have udfyldt fjorden til bunden og med en syvende del af 
sin masse have skudt op over havfladen, mindst have haft 
en megtighed af 1400’ (438 m.) og saaledes naaet op til 200’ 
(63 m.) over den daværende eller til mindst 800’ (251 m.) 
over den nuværende havstand. I saa tilfælde maatte grani- 
tiske flytblokke langs fjordens sider have været at paavise 
til opimod denne højde. Da saa imidlertid ikke paa langt 
nær er tilfældet, maa Balsfjordbækkenets isstrøm utvivlsomt 
have fundet sin afslutning ved den egentlige fjordbotten. 
Her har altsaa fjorden sat en skranke for dens videre mere 
sammenhængende udstrømning. 
Balsfjorden kan saaledes ikke være af 
glacial oprindelse men maa ligesom Bals- 
fjordbækkenet danne en indskjæringifjeld- 
legemet, der er ældre end glacialtiden. 
Disse slutninger synes afgjørende ligeovenfor spørgsmaa- 
