10 Karl Petterseu. 
let om fjord- og daldannelsens glaciale oprindelse for det 
nordlige Norges vedkommende i det hele og store, og falde 
ogsaa sammen med de slutninger, der tidligére herom ere 
dragne ad anden vej. 
Blokketransporten udefter Balsfjorden kan, som det vil 
fremgaa af det forangaaende, først vere paabegyndt paa en 
tid, da havstanden laa omkring 120% (38 m.) højere end nu. 
Paa den tid har den egentlige glacialtid her imidlertid været 
fuldt afsluttet og indlandsisen, der tidligere fyldte Balsfjord- 
bækkenet, maa paa den tid helt have været tilbagetrængt — 
enkelte lokale rester muligens fraregnede. Blokketransporten 
kan saaledes ikke være at tilskrive en udadstrømmende ind- 
landsis men maa derimod være at henføre til svømmende 
fjordis, (drivis) — hvad ogsaa det saa regelmæssige horison- 
tale løb af flytstrømmens øvre grændselinje gjennem leng- 
de af over 100 kilom. vel allerede paa forhaand nærmest 
skulde synes at pege hen paa. Som forholdet nu træder frem 
er de indre partier af Balsfjorden aarlig gjennem flere vin- 
termaaneder tillagte med is og en. blokketransport foregaar 
— om end i forholdsvis ringe maalestok — her hvert aar 
ad denne vej under isløsningen. Ved at se hen til den saa 
stærke blokketransport, som her har fundet sted paa den tid 
da havfladen stod omkring 120’ højere end nu, maa man 
imidlertid drage den slutning atislægningen paa den tid har 
været langt stærkere efter Balsfjordens indre strøg end til- 
fældet for tiden er, og at isdriften derfra under isløsningen 
hver vaar har skudt sig udefter langs fjorden og videre efter 
sundene om Tromsø. Det efter sundløbene om Tromsø saa 
udpræget optrædendei fast berg udgravede strandlinjesystem, 
der ligger i en højde over den nuværende havflade af om- 
trent 130’ (41 m.) og saaledes paa det nærmeste falder. sam- 
me med den øvre grændselinje for den granitiske flytblok- 
strøm, synes ogsaa yderligere at skulle støtte en saadan for- 
udsætning. Strandlinjedannelsen peger efter al sandsynlighed 
