Det nordlige Norge under den glaciale og postglaciale tid. 11 
hen paa at der samtidig her man have raadet klimatologi- 
ske forholde, der i stærkere grad end nu begunstigede dan- 
nelseu af fjordis med den dertil knyttede drift. 
I det første afsnit vedrørende dette emne*), der væsentlig 
støttede sig til forholdene saaledes som de traadte frem i 
Tromsøens mere umiddelbare nærhed, droges den slutning at 
flytblokkestrømmen langs sundene om Tromsøen nærmest var 
at tilskrive en fra ;kysten dgaaende indadstrømsætning og at 
de granitiske flytblokke her saaledes for den væsentligste del 
maatte være at henføre til de udenforliggende kyststrøgs gneis- 
granitiske felter. De efter Balsfjordbækkenets og Balsfjorden 
senere gjorte aflæsninger vidne imidlertid med bestemthed 
om en ud efter Balsfjorden løbende flytblokkestrøm. Den 
overvejende flerhed af granitiske flytblokke langs efter Bals 
fjorden tilhører som før nevnt utvivlsomt Dividalsgraniten og 
i henhold til de i sidste sommer i denne retning anstillede 
undersøgelser er det samme vistnok ogsaa tilfældet med et 
meget stort antal af blokkene, der indtil 120’ (38 m.) højde 
findes udstrøede efter sundløbene om Tromsøen. Her mødes 
imidlertid blokke af Dividalsgraniten med blokke af kyststræk- 
ningens graa gneis-granit. Til Tromsøen ere blokke altsaa 
førte ad to veje, dels ved en strømsætning indenfra udad men 
dels ogsaa ved en strøm, der har ført i modsat retning nem- 
lig udenfra indad. Og dette maa jo vistnok i sig selv være 
rimeligt nok. Strømsætningen er jo afhængig af faldende 
og stigende vand og da dette gjør sig gjeldende fra kysten 
indtil de dybest indskaarne fjordbotner, maa strømsætningen 
og dermed ogsaa isdriften her i sin tid have lagt ind under 
de regelmæssige skifter. Paa grund af den stærke isdrift 
udefter Balsfjorden vil blokke af kyststrækningens gneis-gra- 
nit imidlertid kuns højst undtagelsesvis være ført ind efter 
denne fjord. I ethvert tilfælde er langs denne inden de ni- 
* Tromsø Mus, Aarsh. V, 
