Det nordlige Norge under den glaciale og postglaciale tid. 15 
opimod 12 km. Den eneste isstrøm, hvorom der her i saa 
henseende kunde blive tale, maatte være en, der skjød sig 
udefter Balsfjorden og herfra videre nordefter Tromsesundet, 
udfyldende disse lige til bunden. Men efter hvad der nærmere 
er søgt paavist i foregaaende afsnit III, synes der at skulle fore- 
ligge bestemte vidnesbyrd for at en saadan strøm ikke kan have 
eksisteret under nogetsomhelst afsnit af glacialtiden. Paa 
den anden side kan der vistnok heller ikke være nogen syn- 
derlig rimelighed for at henføre disse skuringsrenders oprin- 
delse til drivis. Linjerne ere saa stærkt udpregede, at de 
som skuringsrender utvivlsomt maa være udgaaede gjennem 
skuringskræfter, der under ensartede forholde havde virket 
gjennem længere mere sammenhængende tidsrum. Men der- 
til er drivisen 1 sine bevægelser for skiftende. 
Der synes saaledes at kunne være grund til at nære no- 
gen tvivl om disse skuringsrender i virkeligheden kunne være 
af glacial oprindelse. | 
— Vistnok foreligger der paa den ene side sikre vidnes- 
byrd for at skuringsstriber kunne dannes ad glacial vej me- 
dens der paa den anden side ingenlunde foreligge saadanne, 
der med fuld sikkerhed vidne for at de ogsaa kunne være 
_ dannede ad anden vej. Den sidstnævnte forudsætning har 
dog ogsaa tidligere været fremholdt og som det synes pege 
forholdene her ligeledes hen paa at en saadan forudsætning 1 
ethvert tilfælde for tiden ikke ganske bør være at sætte ud 
af betragtning. | 
Spørgsmaalet om de saakaldte glaciale furers og stribers 
oprindelse antages saaledes i hele sin almindelighed endnu 
ikke at kunne have faaet sin fulde og endelige videnskabo- 
lige besvarelse. 
