Det nordlige Norge under den glaciale og postglaciale tid. 97 
derste fjordbotner optrede jo i regelensom en samlingskum 
for et større nedslagsdistrikt. Afsætningen af finere slam 
har derfor her igjennem tidernes lab foregaaet og vil frem- 
deles ogsaa kunne foregaa efter en forholdsvis større maa- 
lestok end tilfældet i regelen kan være efter de udenfor lig- 
gende mere aabne sundløb. Men dermed vil ogsaa det nød- 
vendige materiale i rigere maalestok her være tilstede for 
dannelsen af leret (blaaler, muslingler). 
Dernæst vil det vistnok ogsaa være rimelighed for at 
det gjennem tidernes løb afsatte slam netop efter de indre 
fjordbotner rigest kan være indblandet med rullestensblokke. 
De sammenlignelsesvis vidstrakte nedslagsdistrikter, der mun- 
der ud i fjordbotnerne, maa i sin tid utvivlsomt have ydet 
gunstige betingelser for en blokketransport ned mod fjorden. 
En terrassedannelse som den omhandlede vil imidlertid 
aldrig — saavidt hidtil iagttaget — selv hvor forholdene med 
hensyn til tilstedeværelsen af det nødvendige bygningsmateriale 
skulde synes særdeles gunstige, langs efter de aabne sund- 
løb optræde saa karakteristisk udpræget som langs efter de 
indre fjordbotner. Den nu foregaaende terrassedannelse 
synes derfor at skulle være knyttet til enkelte saadanne sær- 
lige forholde, hvorfor de indre fjordpartier i regelen vil yde 
gunstigere betingelser end de udenfor liggende aabne sundløb. 
Saadanne ere antagelig ogsaa atsøge i det i visse hen- 
seender noget forskjelligartede meteorologiske forhold med 
dertil knyttede afændringer i klimatologisk henseende, der 
kan gjøre sig gjeldende efter de indre fjordbotner i modsætning 
til strøgene langs efter de aabne sundløb. 
Ikke faa af de efter eller fra kyststrøgene indskydende 
fjorde vil nemlig i regelen aarlig gjennem vintermaanederne 
findes sammenhængende islagte for de indre partiers ved- 
kommende, medens derimod de udenforliggende fjordstrøg 
ligesom ogsaa de til samme knyttede sundløb — paa enkelte 
