40 Karl Pettersen. 
udover den store nordeuropæiske slette, skal kunne forudsæt- 
tes efter nogen mere vesentlig maalestok at vere foregaaet 
ved isbjerge. Egentlige isbjerge ere vistnok ikke at sammen- : 
stille med strandisen, hvorvel det indbyrdes grændseskjel 
mellem disse to afændringer ikke altid kan være ganske be- 
stemt. I de nævnte udtalelser fæste de sig ikke ved strand- 
isens transporterende evne men sætte denne ganske ud af be- 
tragtning. Det er imidlertid, som nyst paavist, en kjendsgjer- 
ning at den udbrudte strandis kan føre med sig ret store 
blokke, men der er endvidere al grund til at forudsætte at 
en endog storartet bloktransport paa sine steder er foregaa- 
et notop ad denne vej. Efter alsandsynlighed maa saaledes 
den store flerhed af flytblokke, der som paa et andet sted 
nærmere omhandlet*) i saa stort maal er udstrøet langs ef- 
ter fjordene og sundene i Tromsø omegn, være didbragte ved 
svømmende strandis. For tiden lader det sig 1 ethvert til- 
fælde neppe gjøre paa en tilfredstillende maade at søge den 
her nævnte blokketransport forklaret ad anden vej. I saa 
henseende skal bemærkes at enkelte af de efter de her om- 
handlede strøg udstrøede blokke vistnok ere for store til at 
de skulde kunne være udtransporterede ved strandis ikke 
mægtigere end den, der nutildags kan drive ud fra vore fjor- 
de. Da den her omhandlede blokketransport imidlertid for 
den væsentlige del maa være at føre tilbage til en tid, der 
mere umiddelbart knytter sig til glacialtidens afslutningspe- 
riode, maa altsaa de klimatologiske forholde i ethvert tilfæl- 
de have været temmelig forskjelligartede fra de nu raadende. 
Strandisen maa saaledes vistnok dengang have besiddet en 
forholdsvis langt stærkere transportevne. 
Den blokketransport, der fra det sydlige Norge, i strogé- 
ne om Kristianiafjorden er foregaaet til det vestenfjeldske 
Norge, og som der har afsat flytblokke endog nordenfor for- 
ı*) [Granitiske flytblokke i Tromsø omegn. Tromsø Museums Aars- 
hefter VI, pag. 81 fi- 
