Undersøgelser over dyrelivet i de arktiske fjorde. 95 
Maxille Imi paris: Ydre plade er smal og bærer 8 tor- 
ne, hvoraf de 3 midterste har en tand over midten; den in- 
derste er crenuleret, 1 af de øvrige er gaffelgrenet, indre 
plade bærer 2 børster, hvoraf den ene er fjærformet. Pal- 
pens 2det led er meget smalt, smalere end Iste, jevnbredt 
med skraat afskaaren spids og 2 børster paa den ydre rand 
foruden den almindelige bevæbning i spidsen; ingen af de 
øvrige 4 mig bekjendte arter har palpen af denne bygning. 
Maxille 2di paris: Ikke ulig samme hos foregaaende 
art; den indre plade er noget bredere og børsterne længere. 
Maxillipedes: Palpen er som hos foregaaende, 3die led 
er dog forholdsvis noget kortere og kloen længere. Den ydre 
plade er smalere, næsten jevnbred (hos brevicalcar indsnæv- 
ret ved roden), indre raud retliniet med tandbesætning som 
sin slægtning; indre plade er meget; kort og bred, 4kantet, 
naaende lidt over roden af 1ste palpeled. 
52. Aceros phyllonyx M. Sars, 1. c. p. 148 (Leucothoe). 
— A. Boeck 1. c. p. 292, tab. XIV, fig. 7. — Schneider 1. 
c. p. 39, tab. III, fig. 19. — Oediceros obtusus Bruzelius I. c. 
p. 92,.tab. IV, fig. 17. — Goes 1. c. p, 11, no. 44, tab. XL 
fig. 24 og 24. 
Som i de fleste arktiske fjorde forekom denne karakter- 
form ogsaa almindelig i Kvænangen i de 2 indre bassiner, 
men blev ikke funden i Badderen, kvor bunden neppe hel- 
ler var synderlig gunstig, idet den kun synes at forekomme 
paa ren lerbund, fra 10 favne og nedover; længere ude mod 
kysten som f. eks. i Tromsøsundet, forekommer den sjelden 
paa ringere dyb end c. 30 favne. 
De fra Kvænangen i stor mængde hjembragte individer 
er omtrent jevnstore og maa antages at være næsten udvok- 
sede, unger bemærkedes ikke, dog har jeg ingen sikker for- 
mening om yngletiden i denne fjord. I Ramfjord ved Tromsø 
erholdtes 24de og 25de Juli 1883 flere spæde unger mellem 
de voksne eksplr., saa yngletiden her med sikkerhed kan 
