‘120 ' J. Sparre Schneider. 
Uropoda: Springfødderne var meget defekte, sidste par 
-manglede helt; 1ste par har den indre gren omtrent af skaf- 
«tets lengde, 2det par derimod har den meget længere end 
samme. HET: 
Telson: Halevedhænget er af form som hos mange Ly- 
sianassider ; det er aflangt, bredest ved roden, spaltet i de 
yderste ?/,; begge flige er indskaarne i spidsen, hvor der 
uden tvivl har siddet en torn. 
64.: Ampelisea eschrichtii Kreyer, Nat. Tidskr. 1842, 
pag. 155. — A. Boeck 1. c. p. 528, tab. XXXI, fig. 7, 
 «Enkeltvisi selskab med folgende i Nordbotn, 1 eksplr. med- 
bragtes ogsaa fra Badderen; overalt synes den at være .me-- 
get sparsommere end A. macrocephala, med hvem den, for- 
øvrigt i et og alt har levemaade fælles. Som denne. fore- 
kommer den kun paa lerbund og sjelden ovenfor c. 20 fav- 
ne, medens den gaar ned til stort dyb; saaledes blev den 
af den norske nordhavsekspedition funden paa station 48 i 
en dybde af 299 favne i den kolde area. Dens udbredelse 
er meget vidtstrakt og omfatter det hele polarhav, ogsaa Si- 
biriens ishav; den skal gaa ned lige til Sveriges sydvestkyst, 
men, er mig bekjendt, hos os kun observeret inden den ark- 
tiske region. 
Boecks figurer er ganske gode, derimod afviger hans be- 
skrivelse i enkelte henseender fra mine undersggelser, som 
er anstillede paa et ungt eksplr. | 
: Caput: Formen af hovedets forreste parti og ginenes 
stilling er meget karakteristisk og afgiver det bedste ydre 
kjendemærke til at adskille denne art fra følgende. Den for- 
reste rand er ikke tvært afhuggen, som Boeck angiver, men 
oventil er en indbugtning, hvor de øverste føleres skaft har 
sit udspring, og et stykke indenfor sidder det øverste gie, 
nedentil er hjørnet skraat afskaaren og midt herpaa lige i 
«randen sidder det 2det øie; 2det par føleres skaft stikker 
frem nedenfor hovedets underste rand. Hos A. macrocepha- 
