eiter det nordlige Norge 69 



jordneselven, idet den derunder gjennem sin halve længde 

 bevarer en nogenlunde ens højde med en i det hele stærk 

 humpet topflade. Efter den nordre halvdel skraaner ryggen 

 langsomt nedad mod Hansj ordn esel ven. Fra dens østre fod- 

 punkt, der ligger i en højde af 128' (40 m.) stiger volden i 

 en temmelig stejl afsats efter det sydligi parti op til en højde 

 over havfladen af 160' (50 m.) Voldens vestre afsats er der- 

 imod noget lavere og i det hele svagere og mere uregelmæs- 

 sigt præget. Den falder her ned mod den brede flade, der i 

 omkring syd-nordlig retning som en dalligueude indskjæring 

 fører frem langs den vestre side af St. Ilanshougen og volden (B). 



Fra volden (B's) vestre afhæng stiger dagfladen efter 

 den nævnte dalligneude indskjæring langsomt op mod volden 

 (C), hvis fodpunkt ligger i en højde af 180' (56 m.) Her- 

 fra stiger volden temmelig stejlt op til en højde af 248' o, h. og 

 falder til den anden side mod vest med svagere afheld ned 

 mod Hansj ordnesel vens indskjæringsløb. Ligesom (B) har og- 

 saa (C) en noget ujevn humpet eller smaakuperet topflade, 

 der viser langsomt afhæld mod nord. 



Den dallignende indskjæring mellem volden (C) paa 

 den ene side og St. Hans- hougeu (H) og volden (B) paa den 

 anden side er stærkt udfyldt med diluviale masser, der byg- 

 ger rækker af lave drag og smaa humper. 



Medens terrassedannelsen (A), at slutte fra topflader- 

 nes form, utvivlsomt maa være dannede uuder havfladen og 

 saaledes nærmest maa være at betegne som en marin dannelse, 

 om og glaciale kræfter her derunder kunne have været med- 

 virkende, maa derimod de udprægede volddannelser (B) og 

 (C) med sine stærkere vekslende topforholde antagelig være 

 af mere udpræget glacial oprindelse. 



Vi skulle nu nærmere fæste os ved forholdene efter 

 profilritset (2). Dette fører fra havnen op efter Bispegaden 

 til krydset med Grønnegade (paa profilet betegnet med x), 

 derfra langs denne i omkring nordlig retning op til den lang- 



