efter det nordlige Norge. 77 



i det væsentlige mellem begyndelses- og afslutningstiden for 

 den interglaciale arktiske periode og den dertil knyttede 

 yngre glacialtid. 



Skjønt denne yngre glaciale periode ligeovenfor den 

 ældre egentlige glacialtid kuns har været af kort varighed og 

 forholdsvis kuns svagt udpræget, maa den dog paa den an- 

 den side — at slutte fra de dannelser, der ligge igjen som 

 vidnesbyrd om dens virksomhed — i det hele have arbejdet 

 under ikke saa ganske smaa forholde. 



Volddannelserne (C) og (B) ere af ret anseelige dimeu- 

 sioner, og samtidig er den brede indsænkning mellem disse i 

 stort maal udfyldt med glacialgrus. Navnlig i partiet længst 

 mod nord, hvor volden B, finder sin afslutning, bygger gla- 

 cialgruset et stort antal uregelmæssige forhøjninger og smaa- 

 humper. Her har isen ad denne kant faaet sin afslutning 

 ud mod den daværende havstand. Hertil kommer endvidere 

 at der efter den midtre del af Tromsøen skjær sig frem et 

 bredt hælte, bygget af graciait grus. I dette bælte, der bre- 

 der sig tvertover øen, ligger til den ene langside mod øst de 

 her omhandlede volde (B) og (C), ligesom der ogsaa til den 

 anden side efter øens vestlige langside inden det samme bælte 

 træder frem anseelige karakteristisk prægede morænevolde i 

 højder, der falder sammen med højderne for (B) og (C). Fra 

 øens omtrent 300' (94 m.) liggende højflade, — nu delvis op- 

 taget af byens vandledningsdam — har anseelige gletschere 

 under den her omhandlede yngre glacialtid aabenbart skude 

 sig ned langs efter øens begge langsider. 



Men navnlig vil afslutningsperioden med den dertil 

 knyttede drift kunne give et begreb om de forholdsvis ret 

 storartede kræfter, der have været i virksomhed under denne 

 yngre glaciale tid. 



I henhold til den her leverede fremstilling vil den kvar- 

 tære tid for omegnen af Tromsø vedkommende kunne lade 

 sig opløse i følgende afdelinger nedenfra opad (ældre til yngre). 



