14 



fekvés adatilit minden egyes esetben iiiiiyukra a 

 fecskelapokra irtam rá veres tintával, hogy a 

 fecskclapoknak ezt követő rendezését azzal is 

 megkönnyítsem, hogy a kutatásnak összes — 

 úgy i'térhcK« mint nulöbcH« tényezői lehetőleg 

 magukon a í'ecskelapokou összesittessenek. 



Ezt követte a feeskelapokuak zónák szerint 

 való csoportosítása, a melynél minden egyes 

 zóna azon négyszögeki-e, « szelvényekre» tagol- 

 tatott, melyeket az egyes zónákon belül a Vcrró- 

 tól kiinduló keleti hosszasági fokok alkotnak. 

 Az egyes fecskelapok sorrendje az illető állomás 

 földirati fekvésétől függ, a mennyiben minden 

 egyes négyszög adatsorozata a legnyugotibb ál- 

 lomással kezdődik s a legkeletibb állomással 

 zárul. Ezen eljárással Magyaiország területét 

 1 1 zónára {XLIVa) — XLIXa)) és ezen zónákon 

 lielül '.)S négyszögre osztottam. 



Erre már csak a reudbeszedett fecskelapok 

 adatainak leírása s feldolgozása következett, 

 mely a legdélibb zóna (XLIVa) legnyugatibb 

 négyszögével kezdődik, s így halad tovább fel- 

 felé a legészakibb zóna (XLIXa) legkeletibb szel- 

 vényéig. 



Az egyes fecskelapokból a következő adatok 

 s a következő sorrendben használtattak fel : 

 1 . extraviUán-érkezés ; 

 1. intravillán-érkezés ; 



3. érkezés a háznál ; 



4. fészkel-e ott ? 



5. az állomás ueve : 



6. annak pontos f(jldrajzi felívése : 



7. megye : 



8. járás ; 



9. megközelítő tengerszini magassága, már a 

 mennyire ez a katonai térképből megállapítható 

 volt : 



10. anuai< a hegyrajzi régiónak megjelölése, 

 melyhez az illető állomás tartozik. (S itt a kö- 

 vetkező — részben új — régiók vétettek figye- 

 lembe : I. Magijnr tciiijermelW,- ; 2. Horvál 

 iloinbvidék : 3. Dunántúli ilombvidék ; 4. Nmjy 

 maf/yar Alföld; 5. A'clcli hrrii/vklck ; 6. Kis 

 maiiiidr Alföhl : 1. Éíizahi liríjni'iilrl:.) 



A "fészkelési" adatra vonatkozólag meg kell 

 azonban jegyeznem, hogy erre vonatkozó kérdé- 

 sünket a legtöbb megfigyelő félreértette. A Köz- 

 pont c kérdésre arra vonatkozólag várt határo- 



stimniung habe ich auf die Scliwalben-Karteu 

 selbst mit rother Tinte notiert, um das nachfol- 

 gende Ordnen der Blätter dadurch möglichst 

 bequem zu machen und zu erlangen, dass 

 sämmtliche Elemente der Forschung — die 

 (( Räumlichen v ebenso, wie die « Zeitlichen« auf 

 den Kärtchen selbst vereinigt werden. 



Nun erfolgte die Eintheilung der Schwallieu- 

 Karten in Zonen, wobei eine jede Zone in jene 

 Vierecke zergliedert wurde, welche innerhalb 

 der einzelnen Zonen durch die geographischen 

 Längen-Linien der östlichen Lagen von Ferro 

 gebildet werden. Das Nacheinander der einzel- 

 nen Blätter wurde von der geogr. Lage der 

 Stationen abhängig gemacht, so nämlich dass 

 ein jedes Viereck mit seiner westlichsten Sta- 

 tion anfing und mit der östlichsten aligeschlos- 

 sen wurde. Somit erfolgte eine Eintheilung 

 Ungarns in 1 1 Zonen : XLIV«.) fo;.s XLIXa.), 

 und innerhalb dieser Zonen in 98 Vierecke. 

 Die Angaben der geordneten Blätter wurden 

 nun zur Bearbeitung niedergeschrieben, ange- 

 fangen mit dem westlichsten Viereck der süd- 

 lichsten XLIV«.) Zone, bis hinauf zu dem öst- 

 lichsten Viereck der nördlichsten XLIX«.i 

 Zone. 



Aus einem jeden Blatte wurden die folgen- 

 den Angaben und in der folgenden lieihenfulge 

 benützt : 



1. Extravillan — Ankunft; 



2. Intravillan — Ankunft; 



3. Ankunft im Hause ; 



4. Ob die Schwalbe nistet? 



5. Name des Beobachtungsortes ; 



6. Pünktliche geogr. Lage derselben ; 



7. Comitat; 



8. Bezirk ; 



!). Annähernd pünktliche Höhe über der 

 Meeresfläche, soweit dies nämlich aus den 

 Militär-Karten ermittelt werden konnte. 



10. Die Beziehung jener orographischen Re- 

 gion, welcher die betreffende Station angehört. 

 (Dabei wurden die folgenden — zum Theil 

 neuen — Regionen unterschieden: 1. Ungai: 

 Küsten- Reifioii : ± Ctvatisches Hü(/elland; 

 3. Hügelland Jens, der Doniiu; 4. Grosse uni/. 

 Tiefebene; 5. Öslliche Erhebnng: (l. Kleine 

 unij. Tie f ebene ; 1 . Nördliehe Erhebunij.) 



Zu der Angabe des Nistens muss ich noch 

 bemerken, dass der Zweck dieser Frage von 

 vielen Beobachtern missverstanden wurde. Die 

 Centrale wollte dadurch eine entschiedene 



