15 



zot-t választ: «vájjon a füsti fecske szokott-e ott 

 egyáltalán fészkelni, vagy nem?» ugyanis azon 

 a nézeten voltunk, hogy esetleges késő érkezési 

 adatok s azon jelenség-közt, hogy e helyeken a 

 fecske fészkelni nem szokott, bizonyos határo- 

 zott kapcsolat lesz majd megállapítható. Leg- 

 több megfigyelőnk azonban a kérdés jelentősé- 

 gét, értelmét másként fogta fel, s abban a hi- 

 szemben, hogy a kérdés a fészkelés terminusára 

 vonatkozik, «eddig nem«, «még vem» szóval 

 felelt, sőt határozott »iicm« választ is kaptunk 

 akárhány olyan állomásról, a hol a füsti fecske 

 fészkeléséhez még csak kétség sem fér. Ellen- 

 ben sok, e tekintetben kétes, havasi állomás a 

 fészkelési kérdőpontra semmit sem válaszolt. 

 Ezzel azután a fentérintett összefüggés kimu- 

 tatásának lehetősége ki volt zárva. Bár tehát 

 a fészkelési adatok eredeti czéljukhoz képest 

 hasznavehetetlennek mondhatók, teljesen még 

 sem ejtettem el őket, hanem egyszerűen «igen» 

 és «nem» -ve reducálva azon iparkodtam, hogy 

 őket, legalább mint a füsti fecske fészkelésének 

 elterjedési körét mutató adatokat az ez irányú 

 kutatás számára megőrizzem. 



A vonulási anyag feldolgozására visszatérve, 

 a következőkről kell még beszámolnom : 



Minden egyes földrajzi négyszöget — mint 

 egy-egy teljesen önálló területi egységet — kü- 

 líin-külön dolgoztam fel. Legelőször is megálla- 

 l)itottam, hogy melyik dátumok fogadhatók el 

 valódi első érkezés gyanánt ; a gyanús adatokat 

 gondosan mérlegeltem, összehasonlítottam a 

 szomszédos állomások adataival, s ha a kritikát 

 meg nem állták (megjegyzem, hogy ennél az 

 illető állomás tengerszini magassága is kellőkép 

 mérlegelve volt), akkor mint tarthatatlanokat 

 kisoroltam. Hasonlóan jártam elaz egy helyről 

 való, s kettős stb. adatokkal is. Ezek a bármi 

 okból kisorolt adatok a szövegben megkülön- 

 l>öztetésül cwí^iv betűkkel vannak nyomva. Az 

 ekként felülvizsgált adatok alapján állapítottam 

 meg az egyes négyszögek formuláját, még pedig 

 úgy, hogy minden egyes négyszögnek kiszámí- 

 tottam nemcsak a középszámát (a két szélsőség 

 alapján, Herman Ottó módszere szerint), hanem 

 a valódi mathematikai érkezési átlagszámát is, 

 úgy a mint azt Angot franczia meteorológus al- 

 kalmazta, s az «Aquila" -ban* Hegtfoky Kabos 

 ismertette. Ezzel a kettős eljárással akartam ezt 

 a most olyannyira kedvező alkalmat kihasználni 



* VI. köt. 1899. 41—40. 1. 



Antwort erzielen: «ob die Schwalbe derorts 

 überhaupt nistet oder nicht?» da wir dadurch 

 eine Erklärung eventueller später Ankunft an 

 Orten — wo die Eauchschwalbe nicht nisten 

 sollte — erhofft haben. Die meisten Beoliachter 

 haben aber diesen Sinn der Frage anders auf- 

 gefasst, und haben in dem Glauben, dass die 

 Frage sich auf den Termin des Nistens bezieht, 

 mit einem «iiorh nielli» oder entschiedenem 

 «nicht» geantwortet, auch von Stationen, wo 

 das Nisten der Rauchschwalbe absolut zweifel- 

 los ist. Dagegen viele, in dieser Beziehung 

 zweifelhafte Alpine-Stationen wurden ganz ohne 

 Antwort gelassen. Somit wurde es unmöglich 

 gemacht den oben erwähnten Zusammenhang 

 zu ermitteln. Obzwar auf diese Art die Nist- 

 angaben zu dem eigentlichen Zwecke gänzlich 

 unbrauchbar erscheinen, habe ich dieselbe, auf 

 «ja» oder «nein» reducirt, dennoch gegeben, 

 um dieselben wenigstens als Angaben zu einer 

 geographischen Verbreitung des Nistens — zu 

 retten. 



Auf die Bearbeitung des Materiales zurück- 

 kehrend, muss ich Folgendes mittheilen : 



Ein jedes Viereck wurde, als eine vollkom- 

 men selbstständige Territorial-Einheit sepa- 

 rat behandelt. Zuerst wurden die wirklich 

 ersten Ankunftsdaten bestimmt; verdächtige 

 Daten sorgfältig geprüft, mit den Daten der 

 Nachbarstationen verglichen, und wenn diesel- 

 ben der lü-itik — wobei die hypsom. Lage des 

 Beobachtungsortes ebenfalls mit in die Combina- 

 tion einbezogen wurde — nicht standhielten, 

 wurden sie eliminiert, u. z. sammt allen gleich- 

 örtlichen, — Duplicat's — etc. — Daten. — 

 Diese eliminierten Daten sind im Druck mit eur- 

 siver Sclirifl bezeichnet. — Weiters habe ich — 

 auf Grund der geprüften Daten — die Formel 

 des Vierecks aufgestellt, und zwar so dass für 

 ein jedes Viereck nicht nur das Millel (auf 

 Grund der beiden" Extreme, nach Otto Herman's 

 Methode), sondern auch der wahre, mathema- 

 tische Durchseiinitt berechnet wurde, nach 

 Angot's Methode, so wie selbe von Herrn Jacob 

 Hegyfoky in der A(jtiila* bekannt gemacht 

 wurde. Durch dieses zweifache Verfahren wollte 

 ich die jetzt so günstige Gelegenheit benützen, 



* VI. 18!)9. pp. il— .50. 



