11 



dolgozását és ennek eredményeit illeti, ez utób- 

 biakat a következő sorrendben támyalom : 



1 . Krajemee Nándoe, tanár, feldolgozásáról 

 munkálatainak méltatásával : 



d. az általam alkalmazandó módszer (t'öld- 

 rajzi zóna, illetőleg négyszög-rendszer, saHer- 

 raan-í'éle régiófelosztás) megállaíjításáról, annak 

 megokolásával s az eljárás megismertetésével; 



?>. magának az egész anyagnak közzététele, 

 még pedig módszeresen feldolgozva ; 



4. conelusiók ; vagyis a feldolgozás tanulságai 

 úgy a kérdés lényegére mint főképen több más 

 eddig alkalmazott kutatási módszerre vouat- 

 kozólasj-. 



A mint a fecskelapok nap-nap után a Köz- 

 pontba beérkeztek, az első érkezés dátumai sze- 

 rint csoportosítva rendeztettek el. S miután a 

 teljes sorozat — szám szerint 5903 fecskelappal 

 lezáratott — annak rendezésével s feldolgozásá- 

 val Krammer Nándor tanár bízatott meg, a ki 

 e munkának szentelte egész 1 898. évi szabad- 

 idejét. 



lÍEAMMER tanár úr igazán bámulatos szor- 

 galommal végezte ezt a rendkívül fáradságos 

 munkát. 



Először is időrendbe szedte az összes fecske- 

 lapokat s megszámlálta őket. E sorrenden belül 

 az összes adatokat megyénkint, sőt járásonkiut 

 az állomások betűrendje szerint csoportosította. 

 Külön e czéLra készült térképekbe napok szerint 

 belejegyezte mindazon állomásokat, amelyek egy 

 és ugyanazon napról jelentették az első érke- 

 zést ; úgy hogy ez által mindegyik érkezési dá- 

 tum egy egész külön napi térképet kapott. Ki- 

 számította a megyék, a HERJviAN-féle régiók s 

 végül az egész ország vonulási képletét (for- 

 mula). Az utóbbiakat összehasonlította a meg- 

 előző évek eredményeivel. Megállapította me- 

 gyénkiut a beérkezett adatok számát. S végül 

 fáradságos kimutatást csinált — a napok számá- 



nun die Bearbeitung und das Resultat dersel- 

 ben anbelangt, werde ich dieselbe in der folgen- 

 den Eeihenfolge behandeln : 



1. Über die Bearbeitung des Herrn Professors 

 Ferdinand Krammer, nel)st der Wüixligung der- 

 selben. 



2. Die Bestimmung der anzuwendenden Me- 

 thode (Geograph. Zonen — resp. — Vierecks- 

 System und der Herman'schen Territorial- 

 Regionen) ; nebst Begründung — und Erklärung 

 des Verfahrens ; 



3. Die Veröffentlichung des Materiales selbst, 

 z. zw. methodisch bearbeitet ; 



4. Die Lehren ; sowohl hinsichtlich des Zugs- 

 phänomens selbst, als auch hinsichtlich meh- 

 rerer anderer bis jetzt angewendeten For- 

 sch imgsmethoden. 



•K 



So wie die Schwalben-Blätter Tag für Tag in 

 die Centrale eingelaufen sind, wurden diesel- 

 ben nach den angegebenen ersten Ankunfts- 

 daten gruppirt — geordnet, und nachdem die 

 Reihe derselben mit der ansehnlichen Zahl von 

 5903 Blätter abgeschlossen war, wurden die- 

 selben zum Ordnen und zur Bearbeitung Herrn 

 Prof. Ferdinand Krammer übergeben, der seine 

 Ferien im Jahre 1898 in der Centrale der Sache 

 zum Opfer brachte. 



Nun entwickelte sich eine rege Thätigkeit in 

 der Centrale. Prof. Kaemmee vollendete diese 

 ausserordentlich mühsame Ai'beit mit bewiin- 

 derungswürdigem Fleisse. 



Er ordnete die Blätter zuerst in chronologi- 

 scher Reihenfolge, und zählte sie. Innerhalb 

 dieser Reihenfolge wurden die Daten nach den 

 Comitaten, ja sogar nach den Bezirken Ungarns 

 in alphabetischer Reihenfolge der Beobach- 

 tungspunkte gruppirt. — El- zeichnete in, zu 

 diesem Zwecke besonders verfertigte Karten 

 Ungarns, tagweise sämmtliche Stationen, wel- 

 che ein und denselben Tag als Ankunftsdatum 

 gemeldet haben, so dass hiedurch ein jedes 

 Ankunftsdatum extra einen Situtationsplan er- 

 hielt. — Er stellte die Formel der einzelnen 

 Comitate, ferner die Formel der Herman'schen 

 Regionen, und endlich die des ganzen Landes 

 fest. Die letzteren verglich er mit den Resultaten 

 der vorhergegangenen Jahre. Er ermittelte so- 

 gar die Datenanzahl der einzelnen Comitate. — 

 Endlich gab er in der Anzahl der Tage ausge- 

 drückt eine mühsame Zusammenstellung jengr 

 Differenzen, welche zwischen Extra- und Intra- 



2« 



