zése is felveti azt a kérdést, hogy a trópiasok- 

 ban, illetőleg a téli szállásokon milyen az idő- 

 járás menete és milyen összefüggésben vagy 

 viszonyban van ez a mi zónánk eddig ismeretes 

 tüneteivel ? 



A formák pontosabb és finomabb megkülön- 

 liöztetésének a feladata ezen a téren is egész 

 nagyságában áll előttünk, mint segédeszköz a 

 fészkelési területek és téli tanyák ezek kölcsön- 

 hatásának és ezek alapján a felvonulás irányá- 

 nak a meghatározására. A formák finomabb 

 megkülönböztetése alatt azonban távolról sem 

 értem azt a talán nagyon is modern áramlatot- 

 a subspecieseket egész empirikusan, oly példá- 

 nyok alapján állítani fel, a melyek a mélyebb 

 megokolást majdnem teljesen kizárják; oly pél- 

 dányok alapján, melyeknél a toUazat alatt egy 

 bemérgezett ber, ezután pedig — a belső Orga- 

 nismus helyett — csepű és gyapot következik, 

 e mellett azt a kérdést, hogy a különbségekből 

 mi Írandó az individuális fejlődésnek, a kornak, 

 a környezetnek és életviszonyoknak a rovására? 

 vagyis a hiologiai speciest alig, vagy épen nem 

 érintik. Eme finomabb meghatározásoktól függ 

 a vonulási tünet genesisének a megvilágí- 

 tása is. 



Az a nagy kérdés : hol tartózkodnak egy és 

 ugyanannak a fajnak azon individuumai, me- 

 lyek fészkelési területüket későbben szállhatják 

 meg mint e faj többi individuixmaí ? még nyilt. 



E mellé sorakozik az a tény, hogy minden 

 esztendőnek úgy meteorológiai mint avipheeno- 

 logiai tekintetben külön, sajátlagos jellege van; 

 hogy külön jellege van minden egyes faj fel- 

 vonulásának ; hogy az előbbi csak hosszabb, 

 szigorúan phienologiai alapon feldolgozott és 

 felülbírált sorozatok alapján állapítható meg, 

 hogy az egyes fajok felvonulási jellegét csak az 

 elsővel összefüggésben és előbb minden fajra 

 külön-külön, utána pedig biológiai összefüggés- 

 ben a fajok összeségével, végül a localis befo- 

 lyások és viszonyok összeségének tekintetbe- 

 vételével kell megvizsgálni és lehet csak fel- 

 ismerni. 



És még egy másik körülmény is mind éleseb- 

 ben tör előtérbe, ugyanis az, a mint már fen- 

 tebb megjegyeztem, hogy az átvonulás és meg- 

 telepedés között különbség teendő. 



Az a mit e jelenségből Magyarország terüle- 

 tére vonatkozólag eddigelé kihámozni töreked- 

 tünk és a mi a következő dolgozatban is le van 



der Daten die Frage des meteoro-pluenolo- 

 gischen Witterungs-Ganges in den Tropen, rich- 

 tiger Winterungsgebieten der Zugvögel auf, so- 

 mit auch jene des Zusammenhanges desselben 

 mit dem bis jetzt bekannten Gange unserer 

 Zone. 



Die Aufgalie der genauen, feineren Unter- 

 scheidung der Formen steht auch hier in ihrer 

 ganzen Grösse vor uns, auch als Behelf zur Be- 

 stimmung der Brutgebiete der Winterungspunkte 

 und deren Wechselwirkung, somit auch der Zugs- 

 richtung. Unter feinerer Unterscheidung der 

 Formen verstehe ich aber beiweitem nicht die, 

 vielleicht doch zu stark moderne Strömung, 

 Subspecies ganz empirisch, auf Grund von 

 Objecten zu erzeugen, welche eine tiefere Be- 

 gründimg geradezu ausschliessen, bei welchen 

 auf die Bedeckung eine vergiftete Haut, auf 

 diese - — statt des inneren Organismus — eitel 

 Werg oder Watte folgen ; wobei die Frage, was 

 auf Eeehnung der individuellen Entwickelung, 

 was auf Alter, was auf den Einfluss der Um- 

 gebung und der Lebensverhältnisse zu setzen 

 ist, kaum gestreift wird ; ich meine die biolo- 

 gische Species. Von diesen feineren Bestim- 

 mungen hängt die Beleuchtung der Genesis des 

 Zuges ab. 



Die grosse Frage : wo jene Individuen ein 

 und derselben Art verweilen, welche ihre Brut- 

 orte später als ihre Artgenossen beziehen kön- 

 nen? ist offen. 



Zu diesen gesellt sich die Thatsache, dass 

 jedes Jahr eigentlich sowohl meteorologisch, 

 als aviphœnologisch einen eigenen Charakter 

 besitzt; ebenso jede Vogelart; dass der erstere 

 nur aus Jahrgangsserien, welche auf streng 

 phasnologischer Grundlage bearbeitet und be- 

 urtheilt wei'den müssen, erfasst werden kann ; 

 die letztere im Zusammenhange mit der erste- 

 ren und ausserdem Art für Art für sich, dann 

 im biologischen Zusammenhange mit Rücksicht 

 auf die Gesammtheit, endlich bis auf die Ge- 

 sammtheit der localen Verhältnisse und Ein- 

 flüsse hin erkannt und geprüft werden will — 

 und auch werden muss ! 



Und noch ein anderer Umstand tritt stets 

 schärfer in den Vordergrund, u. zw. der, dass, 

 wie schon oben bemerkt, Zug und Besiedelung 

 zu unterscheiden sind. 



Das, was wir in Ungarn bis jetzt zu sichten 

 bestrebt waren und was auch in der folgenden 

 Abhandlung niedergelegt ist, dies ist die Er- 



