3.58 



váltoüó : 5 ós .57 nap között mozog, a Icgtölih 

 esi'tbeu azonban 2-5 és 4ü nap közé esik. A liegj- 

 vidékeké általáhan nagyobb, a síksiígé pedig ki- 

 sebb. VagijiK (t lcljc'< h'lih'x ill lniiiiin-iílih iiiriil 

 végbe, imiil amoll. 



Az átlagszámok egymáshoz való viszonyáról 

 vonulási szempontból alább lesz még részletesen 

 szó, ígj' azt itt nem fejtegetem, csupán a két 

 számítási módszer eredményeinél mutatkozó 

 különbségekre mutatok reá, melyek ugyan nem 

 túl nagyok, de mivel a különbség majd i' + ", 

 majd (I — 1> : e szerint a differentia 17 napra is 

 felnövekedik. Különösen érezhető ez az egész 

 zónák közép-, illetve átlagszámainál. S miután 

 a két szélsőségen alapuló középszám tulajdon- 

 képen mértani közép, a melyet egyetlen korai 

 adat nagyon előre, viszont egyetlen kései adat 

 nagyon hátra vethet, a nélkül, hogy a két szélső- 

 ség közé eső számtalan többi adat hatása érvé- 

 nyesülhetne, ellenben az átlagszámnál, mely 

 viszont számtani müvelet eredménye, minden 

 hatás kifejezést nyer, részemről is kénytelen 

 vagyok ez utóbbi eljárás pontosabb voltát el- 

 ismerni, 8 noha eddig a régi eljárást alkalmaz- 

 tam, az idei anyagot már az átlagszámok s nem 

 a /lözépszámok alapján kutatom. A két eljárás 

 közti különbségre legjobban egy példa vet vi- 

 lágot. 



Tegyük fel, hogy egy adott területről 

 vetkező adatsorozatot kapjuk : 



Márczius 10 — I adat 



11 — ] . 



12 — 1 n 



Április 5 - 3 11 



10 — 4 « 



21 — 20 (. 



22 — 40 « 



23 — 30 « 



ecken silír verseli ieden : schwankt zwischen 

 5 — .57 Tagen; bleibt aber in den meisten Fällen 

 zwischen 25 — 40 Tagen. In der Bergregion ist 

 sie im Allgemeinen grösser, in der Tiefebene 

 kleiner. Die volìkommcvc Besìedclunrj fand 

 uho hier sciinellrr atatt nls iv doi Berg- 

 regionen. 



Die Beziehungen der Durchschnitts-Zahlen 

 — zur Forschung des Zuges — werde ich wei- 

 ter unten ausführlich behandeln, hier will ich 

 nur auf jene Differenzen hinweisen, welche 

 zwischen den Resultaten der beiden Bestim- 

 mungsmethoden zu constatieren sind; wenn 

 auch dieselben nicht besonders gross erschei- 

 nen, da aber die Differenzen bald «-f », bald 

 « — » sind, kann sich der Unterschied heuer bis 

 auf 17 Tage steigern. Besonders fühlbar ist die- 

 ses Verhältniss zwischen den Mitteln — resp. 

 den Durchschnitten der ganzen Zonen. Da aber 

 das Mittel auf Grund der beiden Extreme 

 eigentlich mehr ein geometrischeis Mittel ist, 

 welches ein einziges frühes Datum sehr vor- 

 wärts — dagegen ein einziges spätes Datum 

 beträchtlich rückwärts stellen kann, ohne dass 

 dabei sämmtliche übrige, zwischen die beiden 

 Extreme fallende Daten ihre Wirkung gehörig 

 fühlen lassen könnten, bei den Durchschnitts- 

 zahlen aber, welche das Resultat des malhemati- 

 schen Verfahrens sind, die Wirkung eines 

 jeden Datums ihren Ausdruck findet, bin ich 

 gezwungen die grössere Pünktlichkeit dieses 

 Verfahrens auch selber anzuerkennen. Und 

 obzwar ich bis nun die Mittelzahlen verwendet 

 habe, benützte ich heuer schon bei der Behand- 

 lung des 1898-er Materiales blos die Durch- 

 schnittszahlen. 



Der l'nterschied der beiden Rechnungs- 

 Methoden wird am besten durch ein Beispiel 

 erläutert : Supponieren wir, dass wir von einem 

 gegebenen Gebiete die folgende Daten-Serie 

 erhalten haben : 



Summe =100 Ansahen. 



