;ì(i5 



korábbi, a hegyvidékekt' pedig kOsöljbi adatokat 

 szolgáltatnak ; 



o. a legkésőbbi adatok zöme magas havasi 

 fekvésekre esik. (Pl. Mai/Hvn, máj. 1. 1551 m. ; 

 Ansclicl, ápr. 30. 1^200 m.-. Piif/una, máj. Í2. 

 1513 SOGl m. ; Ousa, ápr. 3U. 130(t m. : Pir- 

 Irniiii, máj. 3. 1339 -1560 m. : La-Diibtil, má- 

 j;is 4w ll'jy -ll'60 m. ; Ikímci^, ápr. 20. 13^8— 

 15iS5 m. : Dobnis, máj. 2. 1100 m. ; Iriaora, 

 máj. 7. 14(i2 - l(530m. ; Rckeló, máj. 3. Iá60m.; 

 Ui<lcí/-Hapas, máj. 13. 1320 m. stb. stb.) Egyes 

 havasi állomásokról azonban kivételesen arány- 

 lag korai adataink is vannak ; 



4. ingadozás még pedig lényeges - álta- 

 lánosan constatálható : 



5. de a hegyvidékek általában nagyobb inga- 

 dozást mutatnak, mint az Alföld adatai ; 



6. az extravilláu megjelenés csaknem mindig 

 korábbi, mint az intravillan, s emez korábbi, 

 mint a megjelenés a háznál. Ennek a viszony- 

 nak állandóságát több ezer állomás adataival 

 kétségtelenül bebizonyitottnak tekinthetjük ; 



7. de ez a viszony is állomásonkint ingado- 

 zásoknak van alávetve : 



8. a hdziidl való inc<iiclciic.'< még egy és ugyan- 

 azon helységben sem egyidejű. Olyan állomáso- 

 kon, a hol 2-20 megíigyelőnk is volt, a hány 

 megügyelő, úgyszólván házról-házra más-más 

 dátumot jelentenek, sőt nem egy egész határo- 

 zottan így jelent : na szomszéd házban már na- 

 pok óta ott vannak, de a mi fecskéink még min- 

 dig nem jöttek meg !» Ebből már most azt — a 

 vonulás lefolyására nézve rendkívül fontos kö- 

 rülményt — kell következtetni, hogy még egy és 

 ugyanazon helység fecskéi sem egi/idejuler/ fog- 

 lalják el fészkelő helyeiket, haiiem hogn a iiijári 

 tarlózkoddKÍ helyek fokozatos telítésének lémj- 

 dlladéka, s ezzel a vonulás általános inyado- 

 zdsa, a melynél ezek szerint sem phíenologiai, 

 sem geographiai, hanem kizárólag csak bioló- 

 giai tényezők lehetnek a ható okok, már a leg- 

 kisebb területi viszonylatokban : faluakint is 

 bebizonyitottnak tekinthető : 



9. a tavaszi vonulás ilyen alakulásánál sze- 

 rény nézetem szerint lehetetlen annak feltevése 

 elől elzárkózni, hogy részben bizonyos indivi- 



el)one überhaupt frühere und die der Cìebirgs- 

 regionen spätere Daten geben. 



3. Die spatesten Daten fallen zumeist auf 

 Stationen von hochalpinen Lagen. (Z. B. — 

 Mdijura, Mai 1. 1551 m. ; — Auschel, Apr. 30. 

 1260 m.; Prifioini, Mai 2. 1513—20(51 m. ; — 

 Odsa, Apr. 30. 1300 m.; ^ Piiirdsza,Uai 'Ì. 

 1339— 15()0 m. ; La-ihihiil, Mai 4. 1199 

 12(10 m.: - iJdiiir^, Apr. 20. 1328— 1585 m.; 

 Dohnis, Mai 2. 1110m.; — /rí.sorít, Mai 7. 

 1462—1(330 m. ; — lii'kcló, Mai 3. 1260 m.; — 

 Hideg-Havas, Mai 13. 1320 m. etc. etc. . . .) 

 Ausnahmsweise geben jedoch einzelne alpine 

 Stationen auch verhältnissmässig frühe Daten. 



4. Eine — und zwar enorme — Schwankung 

 ist allgemein. 



5. Doch zeigen die Daten der Gebirgsregio- 

 nen im Atlgenieinen eine grössere Schwankung 

 als die der Tiefebene. 



6. Die Ankunft im Extravillan ist beinahe 

 immer früher als jene im Intravillan, und diese 

 früher, als das Erscheinen im Hause. Dieses 

 Verhältniss kann durch die Angaben mehrerer 

 Tausend Stationen als zweifellos erwiesen be- 

 trachtet werden. 



7. Doch ist auch dieses Verhältniss stationen- 

 weise Schwankungen unterworfen. 



8. Das Erscheinen beim Hause ist sogar in 

 einem und demselben Ort gar nicht gleichzeitig. 

 An Beobachtungspunkten, welche 2—20 sogar 

 mehr Beobachter hatten, bezeichnen die ver- 

 schiedenen Beobachter Haus für Haus einem 

 anderen Termin ; manche berichten sogar ganz 

 ausdrücklich, «im Nachbarhaus sind sie seit 

 Tagen schon beim Nest, die unsrigen sind aber 

 noch immer nicht angekommen.» — Daraus 

 muss jener — für den Verlauf des Zuges - 

 ausserordentlich wichtige Umstand gefolgert 

 werden, dass die Bauchschwalben sogar eines 

 und desselben Ortes nicht gleiclizeüig ihre 

 Brutplätze besetzen, sondern das die Thalsarhc 

 eines alhia'ihligcii Aiifälleiis der !iiOiiniier- 

 Aufeidhalts-Terrilorien, somit einer allgemei- 

 nen t'Sclui'aidi'aiii/» des Zuges, wobei also 

 weder phänologische, noch geographische, son- 

 dern ausschliesslich biologische Elemente 

 gestaltend wirken können, schon in den klein- 

 sten Relationen — sogar dörferweise — als 

 richtig erwiesen, betrachtet werden kann. 



9. Bei dieser Gestaltung des Frühjahrszuges 

 scheint mir die Voraussetzung des Vorhanden- 

 seins gewisser, zum Teil individueller Ele- 



