366 



duális elemeknek is szerepük vün. S habár az 

 n okokra 1' ])ositiv bizonyítékok hiányában hypo- 

 thesisek alapján kiterjeszkedni nincs szándé- 

 kom, a dolog kézzelfogható valószinüsége jelen 

 esetben mégis rákényszerít, hogy a vonulás ilyen 

 alakulásának lehetséges természetes oka gya- 

 nánt Herman Ottó ráutalását a vonuló egyedek 

 tól)bé-kevésbbé kifejlett ivarérettségére — leg- 

 alább mellesleg megemlítsem. 



Hogy azután ez utóbbit a vonulást kisérő 

 tcrmészetjelenségek : nevezetesen az élelem- 

 kérdés, mily mértékben befolyásolják? ... s vi- 

 szont, hogy emennek lehetősége a környező ter- 

 mészet fokozatos ébredésétől s szunnyadásától, 

 vagyis a különböző földrajzi és tengerszini fek- 

 vések általános zoo- és phyto-phienologiai jelen- 

 ségeitől mily mértékben függ? ... s hogy ezek 

 meUett jut-e és minő szerepe az i'djijev« ellen- 

 álló és alkalmazkodási képességének is ? . . . és 

 hogy ez utóbbit mily mértékben szabad, sőt 

 keU az összjelenségek megítélésénél mérlegbe 

 vetni ? . . . ezek oly kérdések, melyekre csakis 

 a jövő ez irányú, inductiv kutatásai adhatnak 

 megbízható feleletet, s a melyeket e helyen csu- 

 pán felvetni tartottam szükségesnek. 



Mindaz, a mit a vonulásiól a mai napig po- 

 sitiv tudunk, nem jogosít fel bennünket arra, 

 hogy ennél tovább is menjünk ; ez legfeljebb 

 feltevésekre, ú. n. tantételekre vinne, a melyek- 

 től szakirodalmimk már úgyis hemzseg. 



ni. 



i\Iielőtt mái' most a harmadik csoport : a mód- 

 szeres feldolgozás eredményeire áttérnék, előbb 

 még a következőket kell elörebocsátanom : 



MiDDENDORFP, PALivrÉN, Menzbiek é. a. t. ez 

 irányú kutatásaitól ösztönözve, már 1896-bau 

 kísérletet tettem az azon évi 220 fecskeadat 

 alapján arra nézve, hogy a mennyiben lehetséges 

 a magyarországi úivoiuddkat, isepipthciis-eket 

 megállapíthassam. E czélból az egyidejű adatokat 

 Magyarország egy nagy térképén ( 1 : :560000) 

 más-más szinű szögekkel tüzködtem ki. Azon- 

 ban minden eredmény nélkül. 



A napi dátumok a lehetőségig tarkán oszlot- 

 tak meg. bőt még pentádok sem, sem pedig de- 

 kádok nem voltak semminemű helyi összefüg- 



mente gänzlich unerlässlich ; und obgleich ich 

 mich über «Ursaclien» wegen Mangel positiver 

 Beweismittel auf hypothetischer Grundhige nicht 

 tief einlassen will, sehe ich mich in diesem 

 Falle dennoch durch die handgreítiíclie Wahr- 

 scheinlichkeit der Sache gezwungen: «die mög- 

 liche natürliche Ursache dieser Gestaltung des 

 Zuges mit Otto Herman's Hinweis auf den 

 mehr oder weniger entwickelten Geschlechts- 

 trieb der ziehenden Individuen — wenigstens 

 per tangentem zu berühren. 



In welchem Grade das Letztere von den — 

 den Zug begleitenden — Naturerscheinungen, 

 hauptsächlich von der Nahrungsfrage beein- 

 flusstwird? — wie weit wieder eine Möglich- 

 keit derselben von dem allmäligen Erwachen 

 und Absterben der umgebenden Natur, d. h. 

 von der allgemeinen Zoo- und Phytojihä- 

 nologie der verschiedenen geographischen 

 und hypsometrischen Lagen abhängig sei? 

 und in welchem Grade dabei eine indi\iduelle 

 Widerstands- und Anpassungs-Fähigkeit nicht 

 blos vorausgesetzt, sondern auch mitbe- 

 rücksichtigt werden müsse? — sind Fragen, 

 deren reelle Beantwortung der zukünftigen, 

 diesbezüglichen, induetiven Forschung vorbe- 

 halten ist, welche hier blos kurz berührt wer- 

 den wollte. Beim Stande unserer gegenwärtigen 

 positiven Kenntnisse über den Zug weiter grei- 

 fen zu wollen, führt zu Aufstellungen und so- 

 genannten Sentenzen, welche die Litteratur 

 ohnehin schon ziemlich belasten. 



HI. 



Bevor ich nun auf die Ergebnisse der dritten 

 Gru2ipe, auf die Resultate der methodischen 

 Bearbeitung übergehe, will ich früher noch 

 Folgendes voranstellen. 



Durch Middendorff's, Palmén's, Menzbier's 

 etc., diesbezügliche Arbeiten angeregt, wollte 

 ich schon im Jahre 1896 auf Grund von 220 

 gleichjährigen Schwalben Daten die Cohäsion 

 der einzelnen Daten, wenn möglich, erforschen, 

 um eine Art Foii^cliritUHiiie», Isi'piptcseii für 

 Ungarn zu bestimmen. Zu diesem Zwecke habe 

 ich die gleichzeitigen Daten auf eine grosse 

 Karte Ungarns (1 : 360000) mit farbigen Stiften 

 ausgesteckt. Die Ai'beit scheiterte. 



Die Daten haben sich möglichst bunt ver- 

 teilt, sogar Peutaden, so wie zehntägige Mittel 

 waren nicht in örtlichen Zusammenhang zu 



