367 



gésbc hozhatók, s így kisérletcim isepipthesisek 

 fehxlhtására teljesen meghiiTsultak. Akkor én a 

 negativ eredménynyel még nem akartam fel- 

 lépni, már csak azért sem, mert a sikertelensé- 

 get magam is hajlandó voltam nagyrészt az ada- 

 tok elégtelenségének tulajdonítani, a melyek — 

 különösen a mi az egyenletes eloszlást illeti — 

 nagyon is hiányosak voltak. Arra határoztam 

 tehát magamat, hogy egyelőre hallgatok s a 

 döntő kísérleteket olyan időkre halasztóm, a 

 mikor majd minden tekintetben kifogástalan 

 anyagra támaszkodhatom. 



Ez a várva-várt idő 1898-han végre elérkezett. 



Miután Ivii.\3iMER napitérképei minden re- 

 ményt megsemmisítettek arra nézve, hogy az 

 rui/idejä ìtapi ddluttiok bármikéi) '^^ összeköthe- 

 tők legyenek, s ezzel az előző években tett kí- 

 sérleteim negativ eredményeit az idei esztendő 

 is csak megerősítette, most már az irányban 

 tettem kisérletet, hogy vájjon mikép fognak 

 olyan álhigftzániok, a melyek egyforma* nagy 

 s elég tekintélyes területek több száz adatából 

 nyerettek — viselkedni. 



Ebből a czélból tettem kisérletet a földrajzi 

 négyszögrendszernek a vonulás kutatásának 

 eszközei közé való bevonásával, még pedig ab- 

 ban a biztos reménj'ben, hogy ha az isepipthe- 

 sisek szempontjából nem is érek el vélük sem 

 semmi eredményt, ennek az eljárási módszernek 

 magát a fecskevonulás lefolyását Magyarorszá- 

 gon, mindenesetre lényegesen részletesebben s 

 hivebbeu kell tükröztetnie minden eddig alkal- 

 mazott mas eljárásnál. 



Hogy ez a remény mennyire volt jogosult, 

 beszéljenek maguk az átlagszámok. 



Hogy az eredményt áttekinthetőbbé tegyem, 

 megrajzoltam Magyarország mellékelt vonulási 

 helyzet-térképét (XXXI. tábla), a mely földirati 

 négyszögekre osztva, mindegyik négyszögben a 

 maga érkezési átlagszámát tartalmazza ; ott, a 

 hol az átlagszám márcziusra esik, az a négyszög 

 vörössel, az áprilisi négyszögek pedig zölddel 

 vannak színezve. Azok a négyszögek, a me- 

 lyek elégtelen (3-náI kevesebb) adatot szol- 

 gáltattak, fehéren hagyattak, s az ő átlag- 



* Igaz ugyan, bogy az északi földrajzi négyszögek 

 valamivel kisebbek, mint a bazánk déli részeire esők, 

 miután a keleti bosszúsági íukok az északi sarkon 

 egy pontba l'utnak össze, s így nem párbuzamosak. 

 De ez a különbség olyan csekély, hogy mindaddig 

 figyelembe sem jön, a míg csak egy akkora terület- 

 ről van szó, mint Magyarország. 



bringen, somit mein Versuch Isepíptesen auf- 

 zustellen gänzlich gescheitert. Ich wollte da- 

 mals mit dem negativen Eesultate noch nicht 

 auftreten, da ich dasselbe zum Teil auf Eech- 

 nung der nicht genügend dichten, besonders 

 aber der nicht gleichmässig vertheilten Beobach- 

 tung zugeschrieben habe. — Ich habe mich 

 also entschlossen zu schweigen und einen ent- 

 scheidenden Verglich auf jene Zeiten zu ver- 

 schieben, wo mir ein in jeder Hinsicht ausrei- 

 chendes Materiale zur Verfügung stehen wird. 



Diese langgewartete Zeit ist nun i. J. 1898 

 glücklich eingetroffen. 



Da Kramivœr's Tagesankunfts-Karten die 

 Hoffnung irgendwelche Cohäsion der TaijfH- 

 Daten — heuer — zu erweisen gänzlich aus- 

 geschlossen haben, mithin meine negativen 

 Eesultate in früheren Jahren unzweifelhaft 

 gerechtfertigt haben, schritt ich auf Grund von 

 DìorlìscImiUs - /.(ililcii, welche auf mehrere 

 hundert Daten grösserer, aber untereinander 

 gleich grossen * Territorien basiren — eine 

 diesbezügliche Untersuchung zu unternehmen. 



Zu diesem Zwecke machte ich den Versuch 

 das geographische Vierecksystem in den Dienst 

 der Zugsforschung zu stellen, in der sicheren 

 Hoffnung, dass wenn auch dasselbe bezüglich 

 der Isepíptesen ebenfalls negativ ausfallen 

 sollte, es dennoch auf den ganzen Verlauf des 

 Schwalbenzuges in Ungarn ohne Zweifel bedeu- 

 tendes Licht verbreiten müsse. 



In wie fern diese Hoffnung berechtigt war, 

 dies besagen die Durchschnittszahlen selbst. 



Um das Eesultat übersichtlich zu machen 

 arbeitete ich einen Situationsplan Ungarns aus 

 (Taf. XXXI.), welcher in geographische Vierecke 

 eingetheilt, in einem jeden Viereck den wahren 

 arithmetischen Durchschnitt der Ankunfts- 

 daten sämmtlicher darin liegenden Stationen 

 trägt, und wo die Vierecke mit März Durch- 

 schnitten — in rolher Farbe, jene mit April 

 Durchschnitten — in i/rüiicr Farbe gegeben 

 sind. Vierecke, welche eine ungenügende An- 

 zahl von Daten aufwiesen, sind weiss gelassen, 

 und ihre Durchschnittszahlen in Parenthese ( ) 

 gestellt. — In einem jeden Vierecke ist die 



* Die nördlichen geograph. Vierecke Unganjs sind 

 zwar — da die Längenlinien am Pol in einem 

 Punkte zusammenlaufen — unbedingt etwas kleiner, 

 als die südlichen. Dieser Unterschied ist aber so 

 klein, dass er — soweit es sieh hlos um Ungarn 

 bandelt — gilnzlicb ohne Bedeutung ist. O. G. 



