:îG8 



szamiikiit zárjul I I köze ktritottcm. Mindegyik 

 négyszögbe belcirtam az illető négyszög meg- 

 közelítő tcngerszini átlagmagasságát is, de az 

 ezt jelző számok kisebb betűkkel vannak nyomva 

 s azonfelül «m.« betűvel jelezvék s zárjel ( ) 

 közé foglalassiil is iparkodtam őket megkülön- 

 böztetni. 



Ha most a két ide mellékelt térképet, ü. m. 

 Magyarország begyrajzi térképét (XXXII. tábla) 

 és a vonulási térképet (XXXI. tábla) egymással 

 összebasonlitjuk, az első pillantásra szembe- 

 tűnik, bogy a kettő egymást teljesen fedi. Majd- 

 nem az összes begyrajzi régiók kidomborodnak 

 a vonulási belyzet-térképen is, még pedig nem 

 csupán általánosságban : a márcziusi és ápri- 

 lisi átlagszámok absolut eloszlása által, banem 

 ba az egyes régiókat külön-külön veszszük is 

 vizsgálat alá, lehetetlen észre nem venni, hogy 

 minden egyes hegyrajzi egység külön is kifeje- 

 zést nyer — Icguiríhh iuujy i'Oiidsolkal - a 

 korábbi, illetve későbbi átlagszámok viszonyla- 

 gos csoportosulásaiban. 



A márcziusi átlagok tömör összefüggésben 

 uralják az ország Hz\vét (Alfölil) s a Dunántúlt. 

 A legkorábbi átlagok: márczius23 — 28, a Nai/ij 

 iiKUjijar Alföldre esnek; ugyanezen régiónak 

 legészakibb négyszögei (Unyvámal), és az észak- 

 keleti részek (Szilágy-Somli/ó, Zilah körül), a 

 hol már nemcsak az elütő hegyrajzi alakulás, 

 hanem már az északibb fekvés is érezteti hatá- 

 sát, ugyan még mindig márcziusi átlagokat ad- 

 nak — nyilván az Altöld hatása ! — de ezek az 

 átlagok már egészen a hó végére : márczius 

 2ü — 3 l-re esnek. 



A Duiiáiilúli (lombvidi'k késő márcziusi atla- 

 gaival (27— 30-ig) válik külön. De itt e mellett 

 még a soproni hegyek s a Vértes hegység hatása 

 külön is kifejezést nyer a megfelelő három négy- 

 szög április elejéi'c eső-átlagaiban. 



A Kis maíjjidr Alföld márcziusi átlagokkal 

 érvényesül. 



A Keleti heyy vidék (egész Erdély) tömör ápri- 

 lisi négyszögeket ad, 0"5 — 14-ig terjedő átlag- 

 számokkal. 



így az Északi ken y vidék is, melynek átlag- 

 számai április ()'5 — 19-ike közé esnek. 



Tehát a régiók összefoglaló tárgyalásának 

 (1. 360. lap) eredményeit a földi-ajzi négyszögek- 

 nek - tehát a részleteknek — átlagszámai nem- 

 csak mindenben megerősítik, hanem a négyszög- 

 rendszer segítségével még az egyes régiók keretén 



durchsclinittliche Seehöhe desselben kleiner 

 gedruckt, mit «m» bezeichnet, in Parenthese ( ) 

 ebenfalls angegeben. 



Wollen wir die beiden, hier beiliegenden Kar- 

 ten Ungarns- — die orographische (T. XXXII.) — 

 und die Schwalbenzugskarte (Tafel XXXJ.) 

 mit einander vergleichen, so wird es auf den 

 ersten Blick zweifellos klar, dass sich die beiden 

 Karten volkommen decken. Beinahe säramtliche 

 hypsometrische Regionen Ungarns spiegeln 

 sich auf der Zugskarte ebenfalls ab, und zwar 

 nicht nur im Allgemeinen : durch die absolute 

 Vertheilung der M.ärz — und der April — 

 Durchschnitte, sondern wenn wir die einzelnen 

 Eegionen auch separat behandeln, wird es un- 

 möglich sein nicht wahrzunehmen, dass eine 

 jede orograi)hische Einheit, durch die wechsel- 

 seitige Gruppierung der früheren, respective 

 späteren Durchschnittszahlen — /» yrossen 

 Xüyoi icciriysleiis — Ausdruck findet. 



Die März-Durchschnitte hnden sich • — und 

 zwar compact — in der Mitte Ungarns (Tief- 

 ebene), und in West-Ungarn. Die frühesten 

 Durchschnittszahlen vom 23 — 28-ten März 

 fallen auf die y rouse unyur. Tiefebene; die 

 nördlichsten Vierecke dieser Region bei Unyvár, 

 dann das nordöstliche bei Sziláyy-Soinlyó, 

 Zilali, wo sich schon die Wirkungen sowohl 

 verschiedener hypsometrischer Gestaltung, als 

 auch der nördlicheren geograph. Lage treffen, 

 geben zwar noch immer Miirz-Mittel ab — je- 

 denfalls eine Wirkung der Tiefebene — aber 

 dennoch schon spätere Daten vom 2'J — 31 -ten 

 März. 



Das HüyelUiiid ji'Ds. d. Donau separirt sich 

 mit späten März-Durchschnitten vom 27 — 

 30ten März. Wobei noch das Üdenburger Berg- 

 land und das Vértes-Gebirge durch die Anfangs- 

 April-Durchschnitte der entsprechenden drei 

 Vierecke sogar separat zur Geltung gelangen. 



Die kleine nny. Tiefebene findet mit ihren 

 März-Durchschnitte ebenfalls ihren Ausdinick. 



Die östliche Erhebuiiy — ganz Siebenbür- 

 gen — ergiebt compacte April -Vierecke vom 

 0'5 — 14-ten April; gleich wie die »ördliche 

 Ei'hebuny mit Durchschnitte vom 0"5 — 19-ten 

 April. 



Es wird also das Resultat der zusammen- 

 gefassten Behandlung der Eegionen (pag. 360.) 

 durch die Durchschnitte der einzelnen Vier- 

 ecke - also der Details — nicht nur vollkom- 

 men bestärkt, sondern es werden durch die 



