S6!) 



liclül észlelhető, i'észletel<l)e menő, különböző 

 liepyrajzi alakulások hatásai is, külön is világosan 

 szemléltethetők ; s e mellett még az is kitűnik, 

 hogy az átlagszámok észak felé fokozatosan ké- 

 sőbbiek lesznek. Ujabb bizonyíték aiTa nézve, 

 hogy nem kizúvókuj csak a hypsometrikus vi- 

 szonyok a döntők, hanem hogy a földrajzi fek- 

 vésnek is van hatása, ha mindjárt nem is oly 

 nagy, mint az előbbié. A mely hatás röviden így 

 fejezhető ki : a fecskevoniüás hazánkfián észak 

 felé halad. 



Ezt különben az egész zónák átlagszámai is 

 határozottan megerősítik, mint az alálibi táb- 

 lázat mutatja: 



Viereck-Methode die Wirkungen einzelner in- 

 nerhalb der Regionen hypsometrisch verschie- 

 den gestalteten Lagen auch separat ganz deut- 

 lich veranschaulicht; wobei die Durchschnitts- 

 zahlen gegen Norden wahrnehmbar immer 

 später werden. Ein zweiter Beweis dass nicht 

 ausschliesslich hypsometrische Elemente ent- 

 scheidend wirken, sondern dass auch die geo- 

 graphische Lage eine — wenn auch geringere — 

 Eolie spielt. Kurz ausgedrückt bedeutet dies so 

 viel, dass der Schwalbenzug sich als Haupt- 

 richtung gegen Norden bewegt. Was übrigens 

 eine vergleichende Zusammenstellung der Zo- 

 nendurchschnitte ebenfalls entschieden be- 

 stärkt ; u. zw. wie folgt : 



Megjegyzem azonlnm, hogy az utolsó zóna 

 (XLIXa) átlagszáma csupán két adaton alapszik. 



De ha a XXXI. táblát a czélból veszszük vizs- 

 gálat alá, hogy az egyes négyszögek átlagszámai 

 között olyan összeköttetést létesítsünk, a mely- 

 nek alapján Middendoeff isepipthesiseihez, 

 vagy Angot haladási görbéihez hasonló vonalak 

 legyenek Magyarországon is megrajzolhatók, 

 minden igyekezetünk hajótörést szenved arra 

 nézve, hogy ilyen vonalos összeköttetést bái-- 

 mily csekély eredménynyel is létesíthessünk. 



S ha meggondoljiik, hogy sem az egyes napi 

 dátumokra, sem a pentádokra, sem a napi dátu- 

 mok más csojjortosítására, sem a hasonnagy- 

 ságú területek valódi érkezési átlagszámaira tá- 

 maszkodva — s mindez egy igazán jelentékeny, 

 (noha meg kell jegyeznem, hogy csupán 7 évre 

 szorítkozó) adatsorozat alapján történt — nem 

 volt lehetséges a fent felsorolt elemek között 

 szerves, helyi, vonalos összeköttetést: szóval 

 isepipthesiseiíet vagy haladási görbéket létesí- 

 teni, ilyen körülmények között ezt a tényt min- 

 denesetre nagyon nyomós bizonyítéknak kell 



Aquila. VU. 



wobei aber die letzte Zone (XLIX«.) auf der un- 

 genügenden Basis bloss zweier Daten ruht. 



Wenn wir aber bei Tafel XXXI. einen orga- 

 nischen Zusammenhang der einzelnen Mittel- 

 zahlen der geogr. Vierecke nach Art Middbn- 

 dorff's Isepiptesen, oder Angot's Fortschritt- 

 linien suchen, um solche auch für Ungarn zu 

 bestimmen, so muss ein jeder Versuch : durch 

 die linearische Verbindung ein auch nur annä- 

 hernd belehrendes Resultat erreichen zu können, 

 ganzlich scheitern. Wenn wir dabei bedenken, . 

 dass weder die einzelnen Tagesdaten, noch 

 Pentaden oder andere Gruppierung derselben, 

 noch die wahren Durchschnitte ganz einheit- 

 licher Territorien — und alles dies auf Grund 

 eines selten grossen dennoch aber nur auf 

 sieben Jahr beschränkten Materiales — eine 

 organische örtliche Verbindung durch Linien, 

 durch Isepijitesoi ermöglicht haben, so müssen 

 wir diesen Umstand als einen jedenfalls schwer- 

 wiegenden Beweis gegen jene Forschungs- 

 methode betrachten. Auf Grund des heurigen 

 grossen Materials können wir entschieden nach- 



47 



