■MO 



tekintenünk minden ilyen kutatási módszerrel 

 szemben. A tárgyalás alatt levő nagy megíigye- 

 lés alapján határozottan be tudjuk bizonyítani, 

 (és ez noha csak negativ, mégis egy igen fontos 

 tanúság a jövőben alkalmazandó kutatási mód- 

 szciek szempontjából) hogy t. i. az érkezési 

 )iil((l<il:,i(il: qőrbél;kcl való ösí<zckötlielése egy 

 iijozáti lüzetescií s jól rnctjjìriyell m(tilnrf(ijiiál_ 

 Ichcteltcii : kevéshbc lüzelcs mvnliíjiii'léx uirllcll 

 Irhát iiiiiiál czéllalaiiahbnak Ickiiili'iiilö. 



Valamint hogy maga a jelenség nein ìiiinilrn 

 iiKidnijdjnál — és ezt a nagy megfigyelés a 

 fecskére nézve kétséget kizárólag bebizonyí- 

 totta halad élesen határolt arczvonalban 

 vagy ú. n. vonulási útvonalakon, úgy az is két- 

 ségtelen, hogy azok a kutatási módszerek, a 

 melyek tobbé-kevésbbé speculativ isepipthesise- 

 keu stb. alapulnak, nem minden esetben ad- 

 •hatják hű képét a vonulás lefolyásának. 



Az a kérdés, hogy ezek a módszerek más 

 madárfajok vonulása lefolyásának kutatására 

 és szemléltetésére be fognak-e válni és meny- 

 nyire ? idővel - ha ez irányban a vizsgálat 

 fajról-fajra végrehajtatik mindenesetre tisz- 

 tába lesz hozva ; de a füsti fecske vonulásának 

 kutatásánál nem alkalmazhatók, mert az egyes 

 adatokra támaszkodva, azokat jinal. tulajdon- 

 képeni értékükön felül mérlegelik. 



Az idei (1898) nagy megfigyelés teljesen meg- 

 győzött arról, hogy az egyes adatok csupán 

 helyi tünetei, csupán episódjai, dátumszerü tö- 

 redékei gyanánt tekinthetők a felettünk végbe- 

 menő hatalmas természeti tüneménynek, a me- 

 lyek, a megfigyelés legyőzhetetlen nehézségeit 

 tekintve, még megbizhatóság tekintetében is 

 igen sok kívánni valót hagynak hátra. Ezek csu- 

 pán egész összeségükben, viszonylagos kölcsön- 

 hatásukban tekinthetők tanulságosnak és való- 

 ban jellemzőknek; őket csakis eredményeik- 

 ben, nllafiszií))iol.' alakjál)an - s még így is 

 csupán nagy vonásokban szaliad felhasz- 

 nálnunk összehasonlító eljárásra, mert csakis 

 áUausznmaik tekinthetők megközelítőleg is 

 megbízható tényezőknek, s csakis ezen alakjuk- 

 ban lehetséges a kikerülhetetlen megfigyelési 

 hibák hatásának állandó ellensúlyozása. Ennél- 

 fogva nagyon is ingadozó alapon áll minden 

 olyan módszer, mely az egyes adatoknak, vagy 

 akár az átlagszámoknak is nagyobb súlyt tulaj- 

 donít, mint a mi őket tényleg megilleti, a mely 

 tehát csupán az időbeli elemek töredékeit ecji/ 

 jioiitoii, és nem naiiiiohb Icrülelek átlagértékeit : 



weisen, (und das isi cine zwar negative doch 

 wichtige Belehrnii;; liinsichtlich der künftig 

 anzuwendenden Mctlnnle der Forschung) — 

 dass ('///(' liiK'driscItr VerhiinhiiKj dei- Aiiliinj'h- 

 iliilen, bei iler liolirrrn FJiil icicLi'liiini )h'r lir- 

 iibKchllliul, iliis lirismi : bri riiirr ii'i il.lirli ijiil 

 lirnbiirhlrlr}! Vm/rbirl, fi<iinlirh n iniKnjIirii , 

 iiiilliiii (Uirli xiirisl mii^d rij'dbibixrr i'rsrhrii/l. 



So wie die Erscheinung selbst — und dies 

 Ijeweist das heurige Material unzweifelhaft — 

 nicht bri jeder \'oiirbirl in scharfbcgren/,ten 

 Frontlinien, oder auf linear scharfen Zugstras- 

 sen sich weiter bewegt, so kann ein Verfahren 

 auf mehr speculative Isepiptesen etc. basiert, 

 kein in jedem P'alle treues Bild des Ziigver- 

 laufes geben. 



In wie fern diese Methoden der Darstellung 

 und Forschung des Zugsverlaufes anderer 

 Vogelarten entsprechen werden, dies wird mit 

 der Zeit, wenn Art für Art diesbezügliche Un- 

 tersuchungen durchgeführt, jedenfalls klar ge- 

 legt werden. Bei der Untersuchung des Eauch- 

 schwalbenzuges aber sind sie nicht verwendbar, 

 weil sie auf die Einzelndaten basiert, dieselben 

 über den eigentlichen Werth hinaus würdigen. 



Die heurige grosse Beobachtung hat uns voll- 

 kommen überzeugt, dass die Einzelndaten eher 

 als locale Symptome, oft Episoden oder Zeit- 

 sjilitter der über uns vorgehenden mächtigen 

 Naturerscheinung angesehen werden dürfen, 

 welche sogar hinsichtlich ihrer Verlässlichkeit — 

 wegen unüberwindlichen Schwierigkeiten der 

 Beobachtimg — viel zu wünschen übrig lassen. 

 Sie können bloss in ihrer Gesammtheit, in ihrer 

 gegenseitigen Wechselwirkung belehrend und 

 wirklich darstellend wirken ; sie dürfen bloss in 

 ihren Kesultaten, in der Form wenigstens annä- 

 hernd verlässlicher Durehí^chiiittíiivrrthr (wobei 

 unvermeidhche Beobachtungsfehler beständig 

 ihre Correction finden können) — aber auch 

 diese nur in gössen Zügen zur vergleichenden 

 Untersuchung benützt werden. Daher stehen 

 sämmtliche Verfahren auf sehr schwankendem 

 Boden, welche Einzelndaten, oder — mag dies 

 auch mit Durchschnittszahlen geschehen, — 

 dieselben über ihren eigentlichen Werth wür- 

 digen, welche also nur einDetail des zeitlichen 

 Elementes mif riuilirrjrriizten Pnnktrii, nicht 

 aber die Durehschnittswerthe i/riiAsrri'r Terri- 



