371' 



léhát az összjelenség tekintélyes részeit veszi 

 figyelembe s teszi összehasonlító kutatás tár- 

 gyává. 



Az első feladat mindenesetre az, hogy a ku- 

 tatás következő kérdéseivel: n hol "Pu és «ho- 

 gyan?», azaz a vonulás tényleges lefolyásával 

 egyszer már tisztába jöjjünk. Csak ha ez meg- 

 történt, lehet majd a kutatást az esetleges össze- 

 függésre, az okokra stb., szóval a részletekre is 

 megbizható alapon kiterjeszteni. 



Az idei megfigyelés, szigorúan földrajzi alapra 

 fektetve s csupán az összjelenségeket tartva szem 

 előtt — mint a vonulási helyzettérkép tanú- 

 sítja : — kétségkívül alkalmas arra, hogy a két 

 első kérdésre — már t. i. legalább a mi Magyar- 

 országot illeti — nagyban és egészben határo- 

 zottabb világot vessen ; s e mellett czélirányos, 

 módszeres feldolgozással nemcsak azt teszi le- 

 hetővé, hogy a vonulási térkép segélyével úgy 

 a dél-északi, mint a kelet-nyugali projectió is 

 a lehetőscígig megvilágíttassék, hanem azt is, 

 hogy a vonulás lefolyásának lígy phaoiologiai, 

 mint Diifirdlórius elemei láthatólag kifejezésre 

 jussanak. 



Szilárd meggyőződésem, hogy ha lehetséges 

 volna az ez évi magyarországi megfigyeléshez 

 hasonló hálózatot egész Európára nézve mun- 

 kára birni, hogy akkor megfelelő egyöntetű fel- 

 dolgozás mellett a vonulás egész lefolyásának 

 kérdését — természetesen relative véve — már 

 egyetlen évi megfigyelés eredményei is, ha nem 

 is hoznák teljesen tisztába, de mindenesetre lé- 

 nyegesen megközelítenék. 



S az én szerény nézetem szerint ez a jövő ku- 

 tatásoknak legelső feladata, feltéve, hogy szigo- 

 rúan inductiv akarunk eljárni. 



A mi a tengersziui fekvés esetleges állandó 

 hatását illeti, hogy a kutatás ez irányban is meg- 

 ejtethessék, mint már említettem, minden föld- 

 rajzi négyszögbe külön beleírtam az illető négy- 

 szög átlagos tengerszini magasságát is, a mely 

 az abban levő összes megfigyelő állomások ma- 

 gassági adataiból számíttatott ki. Tettem pedig 

 ezt azért, hogy az összefüggés az érkezési és 

 magassági átlagok között — ha ugyan van 

 ilyen — megállapítható legyen. Az ez irányú 

 kutatásra leginkább Hegyfokt és Angot hasonló 

 kísérletei csábítottak. 



S tényleg nem tagadható, hogy nagyban és 

 egészben van köztük összefüggés. Azt a tapasz- 



toriei) : also wirkliche Theile der Gesammt- 

 erscheínung ín Combination bringen. 



Die erste Aufgabe ist jedenfalls mit dem 

 «Wo?» imd «Wie?» der Frage d. h. dem Ver- 

 laufe des Zuges ins Beine zu kommen. Erst 

 dann wird es möglich die Forschung des even- 

 tuellen Zusammenhanges, der Ursachen etc., 

 d. h. des Details auf reeller Grundlage zu ent- 

 wickeln. 



Die heurige Beobachtung auf streng geogra- 

 phischer Grundlage bearbeitet, und bloss die 

 Gesammterscheinung ins Auge "fassend, ist • — 

 wie die Schwalbenzugskarte beweist — jeden- 

 falls in der Lage, auf die zwei ersten Fragen — 

 für Ungarn wenigstens — im Grossen und 

 Ganzen ein entscheidenderes Licht zii werfen; 

 wobei durch eine methodische Benützung des 

 Materiales sämmtliche Verhältnisse nicht nur 

 der snd-)iördliclii'ii und der ivcst-ostiichi'ìi 

 Projection durch die Zugskai-te beleuchtet wer- 

 den können, sondern sowohl die phänologischen 

 wie auch die migratori sehen Elemente des 

 Zugsverlaufes — sichtbar zum Ausdruck ge- 

 langen. 



Würde es möglich sein, eine Beobachtung 

 ähnlich der Ungarischen, für ganz Europa zu 

 organisiren, so bin ich der festesten Überzeu- 

 gung, dass bei einer entsprechenden einheit- 

 lichen Bearbeitung die Frage des ganzen Zugs- 

 verlaufes — wenigstens relativ — schon die 

 Eesultate eines einzigen Jahres — wenn auch 

 nicht ganz ins Pieinen zu bringen, jedenfalls 

 aber wesentlich beleuchten würden. 



Und meiner bescheidenen Ansicht nach ist 

 dies der erste Schritt für jede weitere For- 

 schung, vorausgesetzt dass wir streng inductiv 



verfahren wollen. 



* 



Was die constante oder eventuelle Wirkung 

 der hypsometrischen Lagen anbelangt — um 

 die Untersuchung auch auf diesen Moment aus- 

 zudehnen — habe ich, wie schon erwähnt, die 

 durchschnittliche Höhe eines jeden geographi- 

 schen Vierecks — u. z. auf Grund der Höhen- 

 verhältnisse der dort befindlichen Stationen — 

 separat berechnet. Um einen Zusammenhang 

 derselben mit den Ankunftsmitteln — wo mög- 

 lich — festzustellen ; wozu mich Hegyfoky's 

 und Angot's diesbezügliche Versuche bewogen 

 haben. 



Im Grossen und Ganzen ist auch diesbezüg- 

 lich ein Zusammenhang nicht zu leugnen. Die 



47« 



