:ì7fi 



sebi) jíöihét iulnak. itt léhát iva mlulnl.- culminá- 

 tiója élesebben kifejezett. 



3. Magas tengerszini fekvésű területek elleu- 

 l)en : szélesebb, de laposabb görbét szolgáltat- 

 nak, itt tehát az adalok cnlminátiója már töbl) 

 pentad közt oszlik meg. 



Lehet hogy tévedek, a mikor ezt az eredményt 

 semmivel sem tartora nagyobb horderejűnek 

 annál a tételnél, hogy : «a hegyvidékek ingado'- 

 zásai általában nagyobbak a síkságokénál», a 

 mi lényegében ugyanazt fejezi ki ; s a mit, ha 

 nem is annyira közvetlenül szemléltetőleg, de 

 minden esetre sokkal egyszerűbb módszer segé- 

 lyével és sokkal kevesebb fáradsággal mondhat- 

 tunk ki, s hangsiUyoztunk már előbb is. 



Ha már most a graphikon-táblák időbeli 

 eredményeit vizsgáljuk, a következőket tapasz- 

 taljuk: 



1. Az ország legnagyobb része márczius hó- 

 napban culminai, még pedig valamennyi a már- 

 czius 27,31 pentádban. A miből az következik, 

 hogy ezeknek a márcziusban culminalo ország- 

 részeknek sem földrajzi, sem hypsometrikus 

 licli/i fltérései ezzel a módszerrel külön kifeje- 

 zésre nem jutnak, ami pedig annyival inkább is 

 feltűnő, mert az itt szóban forgó területek át- 

 lagos tengerszini magasságai lényegesen külön- 

 böznek 8 négyszögenkiut 84-820 méter között 

 ingadoznak. 



2. Április hóban culminálnak az ország ke- 

 leti és északi részei, továbbá három földr. négy- 

 szög a Dunántúl (úgymint XL VII. 33° — 34°, 

 34° — 35° és 35" — 36° k. h.). Az áprilisi culmi- 

 natiók az ápr. 1/5, 6 10, 1 ! 15 és 16/20 pentá- 

 dok közt oszlanak meg, még pedig akként, hogy 

 az ápr. 16,20 pentádban az ország legkeletibb s 

 legészakibl) határszéli négyszögei culminálnak. 



A mi az cyész zónák culminátiós görbéit 

 illeti, ezek már tanulságosabbnak mondhatók. 

 Mert daczára annak, hogy a XLIVa) — XLYIlI-ig 

 valamennyi zóna a márczius 27,31. pentádban 

 culminai, mégis egészen világosan látható, hogy 

 a graphikon-görbék a XLlVa) és XLV. zónában 

 inkább márczius felé ha^jolnak, a XLVa) és 

 XLVl. zónában határozottan a márczius 27/31. 

 jieiitád irányában csúcsosodnak ki, a XLVIa) 

 zónától kezdve pedig mindinkább az áprilisi 

 peiitádok felé hajolnak át : a két legészakibb 

 zóna (XLVIUa. és XLIX.) pedig már egészen 

 április lióban culminai: az 1/5, illetve 16 20. 

 pentádokban. 



A ri'í/iól: graphikonjai megerősítik az) a téte- 



iHciitO) engere aber spitzere Curven, mithin 

 eine ausgeprägtere Culmination der Daten. 



3. Hypsometrisch hochgelegene Territorien 

 dagegen : breitere jedoch flachere Curven, wo 

 also die Culmination der Daten sich auf meh- 

 rere Pentaden erstreckt. 



Möglich, dass ich mich irre, es scheint mir 

 aber die Tragweite dieses Resultates nicht viel 

 bedeutender zu sein, als jenes, welches wir mit 

 der Betonung dessen: dass «die Schwankungen 

 der Gebiergslagen im Allgemeinen grösser sind, 

 als die der Tiefebene» wenn auch nicht so un- 

 mittelbar veranschaulichend — jedenfalls aber 

 mit viel einfacherer Methode und mit viel 

 geringerer Mühe verbunden, schon früher {pag. 

 358.) eben so gut haben aussprechen können. 



Wenn wir aber die zeitlichen Resultate der 

 Culminationstafeln untersuchen, so erbalten 

 wir das folgende: 



1. Im Monat März culminiren die meisten 

 Teile des Landes aber sämmtliche nur in der 

 Pentade ^'/si, mithin erlangen die Inaücn, geo- 

 graphischen und hypsometrischen Differenzen 

 dieser, im März culminü-enden Landesteile • — 

 durch diese Methode keinen Ausdruck ; was 

 umso auffallender ist, weil die durchschnittliche 

 Höhe der betreffenden Vierecke von 84 — 820 m. 

 schwankt. 



2. Im Monate April culminiren die östlichen, 

 die nördlichen Teile und drei Vierecke im 

 Westen desLandes: XLVn.33°— 34°, 34°— 35° 

 und 35° — 36° Ö. L. — Die April-Culminationen 

 fallen auf die Pentaden Vs, ^/lo, "/is, '^/2o, u. z. 

 so, dass in der Pentade ^^,'20 April die östlich- 

 sten und die nördlichsten Grenzvierecke cul- 

 miniren. 



Jedenfalls erscheinen aber die Culminatious- 

 curven der (janzen Zonen viel instructiver. 



Von der XLIVa.) bis. XL VIII. Zone culmini- 

 ren zwar sämmtliche Zo»e» in der Pentade ^'/su 

 März, es ist aber dennoch klar, dass die Curven- 

 linien in den Zonen XLIVa.) und XLV. mehr 

 gegen Monat März neigen, in den Zonen XLV«.) 

 und XLVI. charakteristisch gegen ^' ni März 

 zugespitzt sind ; von der XLVl«.) Zone dage- 

 gen immer mehr gegen April neigen, die zwei 

 nördlichsten Zonen {XLVIIIa.) und XLIX} so- 

 gar ganz im April culminiren : in den Pentaden 

 ^/r,. resp. ^''',20. April. 



Die Pcgionen-Graplukons bestärken den 



