380 



Az idő járása a íüsti fecske 

 megjelenésekor. 



JJnr.YFOKY KABOS-tÓl. 



Die Witterung zur Zeit der Ankunft der 

 Eauchschwalbe. 



^'on .Iatcoiì Hegyfoict. 



Azou adatok, mclyelî a fecske megjelenésére 

 vonatkoznak, tanúsítják, hogy az 1890 91 és 

 1894 98 alatt eltelt időszakban 70 napra te- 

 hetjük [Magyarország területének megszállását 

 kedves madarunk által. Az I. számtáblázaton 

 megtaláljuk azokat a meteorológiai elemeket, és 

 Ivedig ijentádonkint, melyektől az idő alakulása 

 függött. Láthatjuk, hogy a hőmérséklet elvitáz- 

 hatatlau szerepet játszik ugyan a füsti fecske 

 megérkezésénél, hogy \ú. 1890ái3r. 1 5 napján 

 csökkenő hőmérséklet és a megjelenési adatok 

 kevesbedése együtt jár, de meg kell vallanunk 

 azt is, hogy a kapcsolat a levegő átlagos hőfoka 

 és a megérkezési adatok között pentádonkint 

 korántsem olyan, hogy minden egyes esetben 

 tisztán állana szemünk előtt. Még csak azt sem 

 állíthatjuk, hogy a megérkezési adatok culmina- 

 tiója minden esztendőben ugyanannál a hőmér- 

 sékletnél állana be. Ennélfogva más tényezők 

 után is kell néznünk, hogy csak némileg is ki- 

 deríthessük, ha vájjon van-e és miféle kapcsolat 

 az idő járása és a fecske tömegesebb megjele- 

 nése között. 



E czél elérésérc legalkalmasabhaknak véltem 

 az időjárási napi térképeket. Kutattam tehát 

 első sorban, ha vájjon volt-e és hány állomáson 

 éjjeli fagy, azaz «On fokon vagy fagypont alatt 

 állott-e a minimális hőmérő? Sajnos, hogy 1890. 

 és 1 891 . évi térképeinken nem tüntették még föl 

 a minimáhs hőfokot, így tehát meg kellett elé- 

 gednem annak megállapításával, ha vájjon reg- 

 gel 7 órakor volt-e a térkép valamely állomásán 

 «0'> fok feltüntetve, vagy sem ? Azután a lég- 

 nyomás eloszlását vettem szemügyre, megjelöl- 

 tem pentádonkint. hányszor terült el Magyar- 

 országon magas (7(10 és több mm.-es nyomás a 

 tenger színén), alacsony (^7()0 ram.-nél kiselib 

 nyomás) vag>' részben magas, részben alacsony 

 nyomás. Feljegyeztem azt is, hol van az ala- 

 csony légnyomás középpontja. Hiszen ha ezt 

 ismerjük, az időjárás összes tényezőit is ismer- 

 jük : ismerjük a hünirrséklotcl ;illahinossngl)au. 



Die Daten, welche sich auf die Ankunft der 

 Schwalbe beziehen, bezeugen es, dass 70 Tage 

 verflossen sind, während welchen unser liel)er 

 Yogel Ungarn in den Jahren 1890/91, 1894/98 

 besiedelte. Die Zalilentabelle I. führt uns jene 

 meteorologischen Elemente vor Augen, welche 

 auf das Zustandekommen der Witterung ihren 

 Einfluss pentadenweise geltend machten. Man 

 kann daraus entnehmen, dass die Temperatur 

 bei der Ankunft der Schwalbe zwar eine unal)- 

 weisbare Eolle spielt, dass z. B. in der Pentade 

 des 1 — o. April 1890 bei al)nehmender Tempe- 

 ratur auch die Ankunftsdaten in Abnahme be- 

 griffen sind, jedoch muss man auch gestehen, 

 dass der Zusammenhang der mittleren Tempe- 

 ratur per Pentade mit den Ankunftsdaten kein 

 derartiger ist, dass er in jedem Falle alsogleich 

 in die Augen springen würde. Nicht einmal 

 kann behauptet werden, dass die Culmination 

 der Ankunftsdaten jedes Jahr bei derselben 

 Temperatur stattfindet. Wir müssen uns also 

 auch nach anderen Factoren umsehen, um auch 

 nur einigerweise darthun zu können, in wie- 

 weit ein Zusammenhang bestehe zwischen der 

 Witterung und dem Erscheinen der Eauch- 

 schwalbe in grösserem Maasse. 



Dazu sind am besten die täglichen Wetter- 

 karten zu gebrauchen. Bei der Durchsicht der- 

 selben wurde besonders darauf geachtet, ob 

 und anwievielen Stationen Nachtfrost verzeich- 

 net ist, ob das Minimum-Thermometer auf oder 

 unter Null stand? Leider ist auf unseren Wet- 

 terkarten im Jahre 1890 und 1891 der Stand 

 des Minimum-Thermometers noch nicht ange- 

 geben, mithin müssen wir uns mit der Tempe- 

 ratur um 7 Uhr Früh begnügen. Dann richtete 

 ich das Augenmerk auf die Yertheilung des 

 Luftdruckes, indem ich pentadenweise die 

 Fälle zählte, wann über Ungarn hoher (7G0 Mm. 

 und mehr im Meeresniveau), niedriger (weniger 

 als 7ßO Mm.) oder teils hoher, teils niedriger 

 Luftdruck lagerte. Auch wurde der Ort des mi- 

 nimalen Druckes angemerkt. 1st die Verteilung 

 des Luftdruckes festgestellt, dann sind auch 

 die Factoren der Witterung liekanut, nämlich: 

 die Tcinjjeiatnr im Allgcmciiicii, ilic Lul'tstrü- 



