18 An DK RS Donner. 



hvilken jag citerar dessa omdömen, är den ende, som täflar med Gtldén om 

 rangen såsom den mest betydande teoretiker på astronomins gebit, som vår 

 samtid fostrat. Men Gtyldén har derjämte det försteg, att helt hafva varit astro- 

 nom och fullt varit förtrogen med denna vetenskaps både behofver och ressurser. 



Att fullständigt framlägga betydelsen af Gyldéns arbeten vore nära på 

 detsamma, som att skrifva den teoretiska astronomins historia under det senaste 

 qvartseklet. Huru vigtiga dessa arbeten äro, kännetecknas äfven deraf, att 

 alla nyare framställningar af den teoretiska astronomin till stor eller t. o. m. 

 öfvervägande del upptagas af framstälningen af innebörden af Gyldéns epok- 

 görande undersökningar. 



Tidens knapphet, den utomordentliga omfattningen af Gyldéns arbeten men 

 främst abstiaktheten af deras innehåll hafva förbjudit att här söka gifva annat 

 än några korta antydningar om gången af Gyldéns teoretiskt-astronomiska 

 arbeten och om de hufvudresultat han vunnit. För en fullständig analys af 

 dessa undersökningar hade för öfrigt fordrats en större kompetens än som kan 

 ägas af den, hvilken särskildt under senare år endast på afstånd haft tillfälle 

 att följa med utvecklingen af Gyldéns forskningar. Ett sådant åtagande är i 

 själfva verket af den vidd och ställer sådana förutsättningar, att det kan full- 

 göras blott af den, som gör detsamma till sin lifsuppgift. 



De många nya synpunkter och originela betraktelsesätt, hvilka alltjämt 

 karaktäriserade Gyldéns arbeten, måste naturenligt utöfva en stark dragnings- 

 kraft på yngre vetenskapsidkare och tillföra honom elever, redan långt innan 

 han begynt med regelbundna föreläsningar vid Stockholms högskola. Utan att 

 i egentUg mening hafva bildat skola, ty dertill var han för mycket vän af 

 själf ständighet, har han dock tryckt sin prägel på en hel riktning inom den 

 celesta mekaniken. Till denna höra arbeten redan från 1870-talet af E. v. 

 Ästen, B. Baillaud och O. Callandueau. Under Gyldéns personliga ledning 

 arbetade under skilda tider O. Backlund, A. Bonsdokpf, E. Jädeein, P. Habzee, 

 A. ScHDANOAV, K. BoHLiN, B. V. Haerdtl, M. Wolf, k. g. Olsson, M. Brendel, 

 V. Wellmann, Hans Masal m. fl. Äfven undertecknad har haft lyckan åren 

 1880 — 1881 åtnjuta Gyldéns ledning och höll han då t. o. m. under en tid 

 en regelbunden föreläsningskurs för mig jämte Herrar Fr. Rancken och A. 

 Lindhagen. Det är densamma, af hvilken en del ligger till grund för mitt 

 senare utgifna spécimen för professionen i astronomi. Alla, som vistats hos 

 Gyldén för vetenskapligt arbete, hafva med tacksamhet erkänt de många lif- 

 vande impulser och den uppmuntran till oförtrutet forskningsarbete, de af honom 

 fått emottaga. Själf föregick han äfven med det bästa exempel af ett energiskt 

 och uthållande arbete. 



